Nina Hesselberg-Wang

BOKKUNST

Dekorerte forsatser og overtrekk på papir og tekstil

fremstilt av Universitetbibliotheks-bogbinder Hans Mathæus Refsum

NB tema 10

Nasjonalbiblioteket/bokselskap.no

Oslo 2021/2022n1

Nina Hesselberg-Wang: Bokkunst. NB tema 10, Nasjonalbiblioteket, Oslo 2021/2022

ISBN: 978-82-7965-476-6 (digital, bokselskap.no), 978-82-7965-477-3 (epub), 978-82-7965-478-0 (mobi)

Først publisert april 2021, et større tillegg («Dekorerte papirer fra Oslo Katedralskoles historiske boksamling») lagt inn mars 2022.

Teksten er lastet ned fra bokselskap.no

Forord

Hans Mathæus Refsum (1859–1936) var en pionér innen bokbinderfaget og bokkunst i Norge, der han ble særlig kjent for sine finere skinnbind og adresser. Denne e-publikasjonen har til hensikt å presentere Hans Mathæus Refsum som Norges mest fremtredende bidragsyter innen kunsten å dekorere papir til forskjønnelse av bøker. Den vil på ingen måte gi en fullstendig oversikt over H.M. Refsums mangfoldige produksjon og virksomhet. Målet er gjennom rik fotografisk dokumentasjon å gi innsikt i Refsums kreative og teknisk svært innovative produksjon av dekorerte forsatser og bokovertrekk på både papir og tekstil.

Bildeutvalget er basert på eksemplarer i Nasjonalbibliotekets samling, i tillegg til et begrenset utvalg fra samlinger i Nasjonalmuseet, Universitetsbiblioteket i Bergen, Oslo katedralskoles historiske boksamling og i privat eie.

Foto: Nina Hesselberg-Wang, NB (der ikke annet er angitt). Bildene kan gjenbrukes i tråd med lisens CC BY-NC-SA.

Innledning

Hans Mathæus Refsums livsløp i korte drag

Hans Mathæus Refsum ble født inn i en storbondeslekt den 13. mars 1859, og vokste opp på Søndre Refsum gård i Sørum, knappe 5 mil nordøst for Kristiania (Oslo). Hans største glede i barndommen var friluftsliv, han var en ivrig jeger og en uredd rytter – aller helst stående på to hester samtidig! Som nr. 5 i en rekke av 9 brødre i en søskenflokk på 12 var en fremtid på gården aldri aktuell.n2

Søndre Refsum gårdn3

Til tross for at forventningene til den oppvakte gutten i en familie av hans stand da ville være en akademisk karriere, hadde han interesse for håndverk og fulgte etter sin eldre bror i baker- og konditorlære. Det skulle vise seg at forholdene i bakeriet ikke var noe for ham. Han byttet fag og fikk lærlingeplass hos den vel ansette bokbinder Thomas Christensen i Kristiania. I 1879 avla han svennebrev som bokbinder. For en bokbinder som søkte videreutdannelse ville det på den tiden være naturlig å dra til Danmark eller Tyskland – men Refsum var ikke imponert over arbeidet til svennene som hadde studert der. I stedet valgte han å reise til USA. Her tilbrakte han 6 lærerike år, blant annet i bokbinderiet Donohue & Henneberry i Chicago og hos Russell i New York. Han studerte nye rasjonelle produksjonsmetoder som var ukjente i Norge og han fikk muligheten til å perfeksjonere sine ferdigheter innen finere skinn innbinding.n4

Kort tid etter hjemkomsten til Kristiania i 1887, løste han borgerbrevn5 som bokbinder og etablerte sitt eget verksted med 1 bokbinder og 1 lærling i Torvgaden. 5 i Jensen & Co's gård.

H. M. Refsums borgerbrev som bokbinder, utstedt 27.10.1887 av Christiania Magistratn6

Kristiania hadde på denne tiden 135.000 innbyggere og 36 bokbinderier. Norge var et relativt fattig land og markedet for kunstinnbinding var svært begrenset. Til å begynne med, hadde Refsum problemer med å få fart på omsetningen og etter to uker sluttet lærlingen. Gutten så ingen framtid i et bokbinderi uten kunder og anbefalte Refsum å dra tilbake til Statene. Refsum vurderte faktisk rådet sterkt, men hans kone Marie Døhlen ønsket absolutt ikke å forlate familien sin i Norge.n7

Hans Mathæus Refsum, trolig med en av sønnene på fanget. Fotograf: Gustav Borgen (årstall ukjent). Eier: Nasjonalbiblioteketn8

Hans Mathæus Refsum, visittkortportrett. Fotograf: Hilfling-Rasmussen, Storthingsgaden 14, Kristiania, (årstall ukjent). Eier: Nasjonalbiblioteketn9

Refsums egenhendige navnetrekk på verso side av visittkortet

Bedriftsutvikling og karriere

Refsum tok grep som skulle vise seg å slå an – han stilte ut sine finere skinnbind og elegante protokoller etter amerikansk modell i bokbinderiets vinduer og inviterte potensielle kunder. Dette skapte oppmerksomhet. Interesserte dukket opp, ikke bare bibliofile og private boksamlere, men også institusjoner og bedrifter. Allerede i 1888, ble han utnevnt til Universitetsbibliotekets bokbinder. Dette var en stilling han satte umåtelig stor pris på og som han beholdt i nesten 40 år. Snart kom det bestillinger fra J. W. Cappelens forlag, og senere fra Nobelinstituttet, Stortinget, Kristiania Kunstindustrimuseum, Det norske Bibelselskap og Gyldendal Norske forlag. Etter hvert knyttet han også et salmebokforlag til bedriften.n10

Kunngjøring i Stavanger Aftenblad, 18.10.1889

Refsum var opptatt av rasjonelle arbeidsmetoder som kunne gi både høy kvalitet og rimelige priser på forlagsbindene. Han foraktet simple, glorete billigbind, som på grunn av lav pris var dårlig utført.

Brosjyre vedlagt i et privateid eksemplar av Ratche 1930

Utførelse av mapper til adresser var et eget felt innen bokbinding der Refsum skulle utmerke seg spesielt og bli en høyst ettertraktet utøver. Adresse i betydningen: «Skrift der uttaler fleres ønsker til en myndighet eller person.»n11 De tre vanligste formene er hyldnings-, takke- og gratulasjons (jubileums) hilsener, i tillegg til diplomer. I vår sammenheng er det adressens omslag og ytre utstyr som spiller hovedrollen. Praksisen med overrekkelse av utstyrte adresser var et fenomen som oppstod i sentral Europa i midten på 1800-tallet, og kan i Norge spores tilbake til 1880-årene. Denne tradisjonen fikk betydning for kunstindustrien gjennom de oppgaver den ga til kunstnere og kunsthåndverkere og utgjorde et av de mest interessante og varierte uttrykk for moderne bokkunst. Adressenes type var avgjørende for deres utforming, omslaget kunne være en mappe eller en rulle, og med hensyn til materialvalg og teknikk stod bokkunstnerne relativt fritt, der attraktiv og dekorativ utforming og festkarakter var en selvfølge.n12

Refsum var en habil tegner og innledet ganske snart samarbeid med kunstnere som kunne lage utkast til bind og binddekor.

«Høst», adressemappe tegnet av Th. Holmboe og utført i skinnintarsia av Refsum. Eier: Nasjonalmuseet (Nasjonalmuseets dokumentasjonsarkiv/NMFK/KIM-1002/Eh/Eha)

Foruten Thorolf Holmboe var Oluf Wold-Torne, Henrik Bull, Gerhard Munthe og Carl Berner blant hans viktigste samarbeidspartnere.

Praktbind tegnet av Thor B. Kielland, gullsmedarbeidene er utført av Tostrup Prytz og innbindingen av H.M. Refsum, 1929/30. Eier: Nasjonalbiblioteket

Foreningen for norsk bokkunst ble for øvrig etablert i Kristiania, 14. mai 1900.n13 Opphavsmennene var kunstindustrimuseets direktør H. A. Grosch og sjefen for Norges geologiske undersøkelse dr. Hans Reusch, sammen med malerne Erik Werenskiold, Gerhard Munthe, Thorolf Holmboe, forlagsbokhandler William Nygaard og boktrykker Herman Scheibler. Foreningens formål skulle være å føre kunstnere og håndverkere sammen, der ifølge dr. Reusch i sin innledningstale fastslår at: «Kunstnerne skal anspore (håndverkerne) ved sitt initiativ og veilede ved sin dom.» Utover det, henvendte foreningen seg til alle som hadde dypere interesse for estetisk utformede bøker og søkte å skape et elitepublikum.n14

Refsums bokbind ble lagt merke til på en lang rekke internasjonale utstillinger. Han vant en sølvmedalje på verdensutstillingen i Paris, 1900. På den nordiske utstillingen i Krefeld i 1902, ble hans bokbind kjøpt inn av Kaiser Wilhelm-museet i Krefeld. I 1903, bidro han i utstillingen Norsk Bogbinderkunst i Vestlandske Kunstindustrimuseum, der han høstet stor begeistring for sine blomsterbind, med pressede blomster innlagt i dekoren. I sin åpningstale sa direktør Johan Bøgh blant annet:

Refsum har viet mye av sin tid og sitt arbeid med å forarbeide bøker som i kunstnerisk utstyr og haandverksmæssig omhyggelighet og soliditet, kan hevde sin plass ved siden av utenlandets luksusbind.

En egen plass i denne utstillingen opptar blomsterbindinger som viser en helt ny forsiringsmåte, der Refsum har lykkes i at anvende naturlige pressede blomster som utsmykning, idet blomster og blad beholder sine naturlige og friske farver, og er overdragne med en gjennemsiktig glansfuld ferniss, der gir det hele utseende av solid, fornem pergament. Fremgangsmaaten og fernissens sammensætning er hr. Refsums hemmelighet.n15

«Blomsterbind», bøker innlagt med blomster, strå og blader. 1903. Eier: Nasjonalbiblioteketn16

Han var den aller første kunsthåndverkeren som fikk holde separatutstilling i Kunstindustrimuseet i Oslo i 1921. Senere deltok han på den internasjonale bokutstillingen i Leipzig i 1927, i Barcelona 1929 og Nationalmuseum i Stockholm i 1933, for å nevne noen. Han skrøt av at man kunne finne hans bokbind i hver eneste kongelige samling i Europa og som en kuriositet, kunne han legge til; selv i keiser Meneliks bibliotek i Abessinien!n17

I 1919, da han lot sønnen Hermod overta virksomheten, var bokbinderiet vokst til et veldrevet firma med nesten 100 ansatte og med det beste ry for sitt håndverksmessige kvalitetsarbeid.

Samme år fikk han Kongens fortjenestemedalje i gull for fortjenestefull innsats.

Kunngjøring i Norske Intelligenssedler 27.10.1919

Dekorert papir

Det var Refsum's fortjeneste at gamle teknikker for dekorering av papir ble revitalisert i Norge. Han var tydelig inspirert og påvirket av Arts & Crafts-bevegelsen, som spredde seg gjennom Europa som en reaksjon på det masseproduserte maskintrykte dekorerte papiret, som hadde dominert bokbindene en lengre periode. Største inspirasjonskilden var antagelig Anker Kyster, en fremragende dansk bokbinder og bokkunstner, som tidlig hadde satt i gang med å fremstille sine egne dekorerte forsats- og overtrekkspapir og som Refsum hadde kontakt med.n18

Ifølge kunsthistorikeren Kielland, fortalte Refsum at han satte i gang med sine første forsøk med klisterdekorering sommeren 1899. I 1903 utvider han med å eksperimentere i karmarmoreringsteknikk, der han bytter ut gummitragantn19 med karagenmosen20n21 Begge danner tyktflytende vannløselig væsker og ble brukt som fortykningsmiddel i marmoreringsgrunnen for å holde fargene flytende på overflaten. Senere utvikler han metoder basert på klister og løsningsmidler der han frembringer frapperende mønstre som kan minne om skogbunn eller algevekst. Inntil 1919, arbeidet Refsum med å dekorere papir hovedsakelig i sin fritid – på lørdags ettermiddager og søndager. Men etter at han overlot firmaet til sønnen, brukte han mer tid på denne aktiviteten. Det er blitt sagt at han var svært hemmelighetsfull om dette – at han låste seg inn i et lite arbeidsværelse og holdt sine oppskrifter og remedier innelåst i en safe. Han eksperimenterte med farger og metoder for å produsere originale og teknisk svært interessante overtrekk og forsatser. Samtidig utviklet han sin helt spesielle personlige stil. Han var blant annet veldig glad i å drysse gullstøv på papiret.

I sine annonser karakteriserte Refsum sitt dekorerte papir som håndfarget eller marmorert uten å gå inn i tekniske detaljer. «Marmorering» er både et definert begrep som omfatter selve teknikken, men har også i stor grad blitt brukt som samlebetegnelse for flere typer papirdekorasjonsteknikker. Mange av Refsums papirer er slettes ikke marmorert, og så lenge han holdt sine innovative prosedyrer for seg selv, er det temmelig umulig å forklare hans fremgangsmåter på en tilfredsstillende måte. Det vi står igjen med er visuelle beskrivelser, som kunsthistorikeren Kielland i sin åpningstale på Refsums separatutstilling i 1921, uttrykker slik: «Fantasifull bruk av små utskårede stempler trykket i det våte klisteret enten i uendelige flatemønstre eller sammensatt i komposisjoner med motiver fra flora og fauna.» I tillegg uthever Kielland «en annen teknik som jeg vil kalde for sol og stjerne marmor». Her kan det tenkes at han har fått noen hint av Refsum angående teknikken, som skulle være basert på «at dryppe visse sorter væsker, farvede og ufarvede, ned paa de våte farvede papirer, og hvor da draapene liksom æter seg radialt utover og danner figurer som minder om taakede stjernehimler, merkelige svømmende havplanter eller rare krypende moser.»n22

Eksempel på stempeltrykk i vått klister og «sol og stjerne marmor»

Et stort utvalg av hans dekorerte papir ble brukt på enklere biblioteksbøker. Men Refsum fremholdt at biblioteksbind skulle være solide og holdbare – derfor videreutviklet han klisterbaserte dekoreringsteknikker som normalt ble utført på papir, til mer slitesterke overtrekksmaterialer som sjirting og lerret.

Trykt annonse for dekorert tekstilovertrekk i Ratche 1930. Her vist sammen med originalen: Trygve Hjort-Johansen, Det grønne loppecirkus, 1928

Til noen forsatser har han benyttet silke. Eksempler på at han også klisterdekorerte skinnbind er avbildet i den fotografiske visningen av bøker tilhørende Universitetsbiblioteket i Bergen.

Markedsføring

Refsum visste utmerket godt at hans vellykkede produksjon av dekorert papir ble høyt verdsatt av kjennere og profesjonelle eksperter.

Refsum annonserte hyppig i avisene:

Annonse i Norske Intelligenssedler, 1889

Refsum var stolt over sin stilling som Universitetsbibliothek-bogbinder. Tittelen benyttet han for det den var verdt på boketiketter og i alle annonser.

Annonse i Aftenposten (morgenavisen), januar 1895

Annonse i Aftenposten (morgenavisen), 18.01.1903

Fra tid til annen, publiserte Refsum bøker eller kataloger med artikler om bokkunst. Han sørget der for å reklamere for sine tilbud av dekorert papir og bokbind.

Brosjyre vedlagt i et privateid eksemplar av Ratche 1930

Reklame i form av bokmerke – vedlagt i Øverland, Dedekam og Bøgh 1903

Disse katalogene ble ofte utstyrt med ulike sett forsatspapir, opplagt et bevisst trekk fra hans side, for å gjøre det mulig å vise frem flest mulige eksempler fra produksjonen sin.n23

I tillegg ble prøver på ett eller flere eksempler på dekorert papir montert i bøkene.

Eksempler på Refsums dekorerte papir montert i Øverland, Dedekam og Bøgh 1903

Eksempler på Refsums dekorerte papir montert i Øverland, Dedekam og Bøgh 1903

Prøver på Refsum papir, innlimt i Bokbind og bokrygge, 1922

Refsums fremstilling av dekorert papir er massiv som man kan se av denne reklamebrosjyren – der han kunngjør: «Haandfarvet papir personlig laget av H. M. Refsum – flere 1000 forskjellige mønstre på lager!»

Reklamebrosjyre fra 1910

Refsums bokbind i Nasjonalbiblioteket

Det finnes utallige innbindinger fra Refsums hånd i bibliotekets samling, siden han var Universitetsbibliotekets bokbinder i 40 år. Ulempen er at de sjelden er blitt katalogisert som sådanne. Og hvis i det hele tatt bokbinderen er registrert i et bestemt eksemplar, vil det ofte være i en ikke-søkbar kategori i den elektroniske katalogen. I privatbindene satte han vanligvis et stempel eller en etikett, men verken privat- eller bibliotekbindene er datert. Bøkenes trykkeår kan gi en indikasjon, men slettes ikke alltid. Eksempelvis er 4 bøker trykket mellom 1905 og 1916, skrevet av samme forfatter. Bindenes utforming er temmelig lik – bortsett fra ulike dekorerte overtrekkspapir er materialvalget det samme og toppsnittene er utstyrt med det samme blokktrykte mønsteret. Alle bind ble kjøpt inn samlet av én boksamler. Disse faktorene gjør det rimelig å anta, at bøkene ble bundet samtidig en gang etter at den siste boken ble utgitt i 1916.

Hans annonser og illustrerte kataloger gir også en del informasjon. Ta denne boken for eksempel, som er trykket i 1907.n24

Samme og lignende mønstre vises i en annonse fra i 1910n25

Bortsett fra slik informasjon, kan vi bare spekulere om varianter av lignende mønstre kan ha blitt skapt i samme periode, eller noe han tok opp igjen ved en senere anledning.

Refsums rolle i norsk bokbinderfag

I tillegg til de viktige impulsene Refsum fikk fra USA, fulgte han endringer og utvikling innen den europeiske kunstinnbindingen med stor interesse. Han gjennomførte mange studieturer i Europa, til dels med offentlig finansiering, og oppsøkte datidens største kunstbokbindere, som tidligere nevnt danske Anker Kyster, svenske Arvid Hedberg, tyske Paul Kersten og engelske Roger Payne, W. T. Morell og Douglas Cockerell.n26 Hans største faglige målsetning var å heve bokbinderyrket i Norge både utdannelsesmessig, i praksis, så vel som i teknisk og estetisk henseende.n27

Refsum hadde de nødvendige kvalifikasjonene, en sans for kunstneriske kvaliteter og utførelse og fremfor alt en jevn og optimistisk energi. Han utviklet rasjonelle arbeidsmetoder, som han til en viss grad patenterte. Det var viktig for ham å levere høy kvalitet til rimelige priser. Han representerte en fornyelse av bokbinderyrket i Norge og spilte en helt dominerende rolle innen faget. I Norges Bokbindermesteres Forbund var han praktisk talt permanent formann i en meget lang årrekke, han var medlem av så å si alle komitéer som hadde med faget å gjøre, og hans faglige autoritet nådde langt ut over landets grenser. Refsum var kommandør av «Det gyldne Bokbind».n28

En passende avslutning kan være å sitere kunsthistorikeren Henrik Grevenor: «Refsum var for Norge, hva William Morris var for England».n29

H.M. Refsum. Maleri av Erik Werenskiold, 1931 (her kopiert fra Kielland 1937, vis-à-vis tittelbladet)

Hans Mattheus Refsum døde 5. juni 1936 og er gravlagt på Vestre gravlund i Oslo.n30

Bøker i Nasjonalbibliotekets samling (NB)

Bøker med dekorert overtrekk og forsats, innkjøpt til NB i 2007

[H. M. Refsum: Books with decorated covers and endleaves purchased by the National Library in 2007]

DokID: 07ga62772

Forfatter, tittel og trykkeår: Henrik Wergeland, Farcer og dramatiske Dicte, 1897

Snitt: Blåfarget snitt på 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 150 x 228

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62772

Forfatter, tittel og trykkeår: Henrik Wergeland, Farcer og dramatiske Dicte, 1897

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: «Bogb.HMRefsum» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62652

Forfatter, tittel og trykkeår: Max Kretzer, Die Bergpredict, 1898

Snitt: Rødfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm: 133 x 190

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62704

Forfatter, tittel og trykkeår: Ludvig Holberg, Comedier, 1898

Snitt: Mønstret snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 235 x 305

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62756

Forfatter, tittel og trykkeår: Buffalo Bills store vovestykke : en fortelling fra det vestlige Amerika, 1898

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 132 x 194

Overtrekk

*

DokID: 07ga62712

Forfatter, tittel og trykkeår: Fritz Mauthner, Broget liv, 1899

Snitt: Grønnbeige-farget, vokset snitt i 3 kanter

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: Grønn etikett øverst på innsiden av forpermen

Str. i mm: 120 x 177

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62648

Forfatter, tittel og trykkeår: Hall Caine, Dommeren, 1905

Snitt: Blåfarget snitt i 3 kanter med blokktrykk i toppsnittet

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm: 131 x 183

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62743

Forfatter, tittel og trykkeår: Hall Caine, Kvinden, du gav mig, bind 1, 1914

Snitt: Blåfarget snitt i 3 kanter med blokktrykk i toppsnittet

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm: 131 x 183

Overtrekk

Samme type forsats og toppsnitt som dokID 07ga62648, Caine 1905 (se over)

*

DokID: 07ga2743

Forfatter, tittel og trykkeår: Hall Caine, Kvinden, du gav mig, bind 2, 1914

Snitt: Blåfarget snitt i 3 kanter med blokktrykk i toppsnittet

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm:131 x 183

Overtrekk

Samme type forsats og toppsnitt som dokID 07ga62648, Caine 1905 (se over)

*

DokID: 07ga62635

Forfatter, tittel og trykkeår: Hall Caine, Den hvide profet, 1916

Snitt: Blåfarget snitt i 3 kanter med blokktrykk i toppsnittet

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm: 131 x 183

Overtrekk

Samme type forsats og toppsnitt som dokID 07ga62648, Caine 1905 (se over)

*

DokID: 07ga62705

Forfatter, tittel og trykkeår: Frederik Bætzmann, Unionens oppløsning, 1905

Overtrekk: Papir og skinnrygg

Str. i mm: 158 x 226

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62761

Forfatter, tittel og trykkeår: Lorentz Dietrichson, Kunst og Kultur : Studier og Afhandlinger, 1908

Snitt: Gulfarget snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 164 x 238

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62669

Forfatter, tittel og trykkeår: S.V. Kovalevskaja, Liv i Rusland og Vera Vorontzoff, 1910

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: Grå etikett nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 131 x 180

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62624

Forfatter, tittel og trykkeår: Daniel Lesueur, Kærlighedsmasken, 1912

Snitt: Sprengt snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «Bogb.HMRefsum» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 142 x 198

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62628

Forfatter, tittel og trykkeår: Chr. Skredsvig, Evens Hjemkomst, 1916

Snitt: Gråfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir

Str. i mm: 131 x 193

Overtrekk

*

Tittel og trykkeår: Norsk retstidende, 1916

Snitt: Mønstret snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: H.M.R i kartusj i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62735

Forfatter, tittel og trykkeår: Marie Lighton og Barton Gay, Arvingen til French Hall, 191?

Snitt: Grågrønt snitt i 3 kanter

Overtrekk: Skinn

Bokbindermerke: «Bogb.HMRefsum» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Overtrekk

Forsats i silke foran

Forsats i silke bak

*

DokID: 07ga62638

Forfatter, tittel og trykkeår: Asta Graah Bolander, Som trær om høsten, 1918

Snitt: Blåfarget snitt i 3 kanter, vokset toppsnitt

Overtrekk: Papir og skinnrygg

Bokbindermerke: «H.M.Refsum» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 135 x 192

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62753

Forfatter, tittel og trykkeår: Christian Gjerløff, Social fred –?, 1919

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «H.M.R» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62636

Forfatter, tittel og trykkeår: Patrick MacGill, Maureen, 1920

Snitt: Mønstret snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «H.M.R» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 127 x 192

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62701

Forfatter, tittel og trykkeår: Axel Bjørnstad, Heggligutten, 1920

Snitt: Grønt toppsnitt

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 130 x 191

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62664

Forfatter, tittel og trykkeår: Johan Ludvig Runeberg, Legender, 1921

Snitt: Ubeskåret snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: Brun etikett øverst på innsiden av forpermen

Str. i mm: 185 x 243

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62760

Forfatter, tittel og trykkeår: O.M. Sandvik, Norsk folkemusik, 1921

Snitt: Grågrønt farget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 198 x 259

Overtrekk

Forsats foran, designet av Tor Refsum

Forsats bak, designet av Tor Refsum

*

DokID: 07ga62738

Forfatter, tittel og trykkeår: Ulrikke Greve, Den morsomme verden, 1922

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 122 x 180

Overtrekk

*

DokID: 07ga62702

Forfatter, tittel og trykkeår: H. Aschehoug & Co.s forlag : jubilæumskatalog, 1922

Snitt: Mønstret, til dels flerfarget snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 184 x 231

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62751

Forfatter, tittel og trykkeår: Severin Lieblein, Kors og kaarde, 1922

Snitt: Brunt toppsnitt

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm: 133 x 192

Overtrekk

*

DokID: 07ga62762

Forfatter, tittel og trykkeår: Hjalmar Waage, Kobbergruven, 1922

Snitt: Brunt toppsnitt

Overtrekk: Papir

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 130 x 193

Overtrekk

*

DokID: 07ga62757

Forfatter, tittel og trykkeår: Ernst Zahn, Vincenc pyntiner, 192?

Snitt: Mørkebrunt snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «H.M.R» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 133 x 190

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62741

Forfatter, tittel og trykkeår: Grazia Deledda, Aske, 1925

Snitt: Flerfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Str. i mm: 131 x 195

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62720

Forfatter, tittel og trykkeår: Selma Lagerlöf, Lövenskjölds ring, 1925

Snitt: Gulorange-farget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 136 x 198

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62659

Forfatter, tittel og trykkeår: Marie Hamsun, Bygdebarn, 1926

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 138 x 191

Overtrekk

*

DokID: 07ga62745

Forfatter, tittel og trykkeår: Rikard Eriksen, Skapelse og utvikling, 1927

Snitt: Mønstret snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 133 x 194

Overtrekk

Snitt

*

DokID: 07ga62724

Forfatter, tittel og trykkeår: Rolf Mowinckel, Ægyptens vidundere, 1927

Snitt: Gulorange-farget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 156 x 227

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62716

Forfatter, tittel og trykkeår: Olav Dalland, Kina, 1927

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 132 x 193

Overtrekk

*

DokID: 07ga62668

Forfatter, tittel og trykkeår: Grazia Deledda, Siv som svaier i vinden, 1927

Snitt: Flerfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir

Str. i mm: 133 x 195

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62644

Forfatter, tittel og trykkeår: Trygve Hjort-Johansen, Det grønne loppecirkus, 1928

Snitt: Mønstret toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 134 x 194

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Snitt

*

DokID: 07ga62631

Forfatter, tittel og trykkeår: Alex. MacDonald, Krigsgudens øye, 1928

Snitt: Gråfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir

Str. i mm: 131 x 193

Overtrekk

*

DokID: 07ga62752

Forfatter, tittel og trykkeår: Annie Berckenhoff, Trine Winckelbom, 1928

Snitt: Gråfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir

Str. i mm: 131 x 193

Overtrekk

*

DokID: 07ga62767

Forfatter, tittel og trykkeår: James Rand, Veien til sukcess, 1929

Snitt: Gråfarget toppsnitt

Overtrekk: Papir

Str. i mm: 132 x 195

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62758

Forfatter, tittel og trykkeår: Kālidāsa, Sakuntala, 1929

Snitt: Rødt toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 134 x 197

Overtrekk

Forsats foran, designet av Tor Refsum

Forsats bak, designet av Tor Refsum

*

DokID: 07ga62749

Forfatter, tittel og trykkeår: Martha Ostenso, Vandene under jorden, 1930

Snitt: Gulfarget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 135 x 194

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62651

Forfatter, tittel og trykkeår: Erik Arentz, Angkor: fransk Indo-Kina, 1931

Snitt: Gråbrunfarget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 220 x 239

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62657

Forfatter, tittel og trykkeår: James Jeans, Det store univers, 1931

Snitt: Grågrønt farget snitt i 3 kanter

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 148 x 209

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62670

Forfatter, tittel og trykkeår: Fritz Wedel Jarlsberg, Reisen gjennom livet, 1932

Snitt: Gull toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 161 x 235

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62771

Forfatter, tittel og trykkeår: Ronald Fangen, Duel, 1932

Snitt: Rødfarget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 137 x 195

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62642

Forfatter, tittel og trykkeår: Christian Gierløff, Bjørnstjerne Bjørnson, 1932

Snitt: Rødfarget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 166 x 216

Overtrekk

*

DokID: 07ga62710

Forfatter, tittel og trykkeår: Theodor Dahl, Jærsk lynne og humor, 1932

Snitt: Blå farget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 182 x 247

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62640

Forfatter, tittel og trykkeår: P.G. La Chesnais, Johan Bojer, 1932

Snitt: Gråblått farget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 171 x 220

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62671

Forfatter, tittel og trykkeår: Christian Gerløff, Et fremstøt for boligsaken i Norge, 1932

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Overtrekk

Forsats foran

*

DokID: 07ga62755

Forfatter, tittel og trykkeår: Fredrik Poulsen, Den klassiske græske kunst, 1932

Snitt: Blått snitt i tre kanter

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 136 x 190

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62633

Forfatter, tittel og trykkeår: Eva Dickson, Eva i Sahara, 1933

Snitt: Blåfarget toppsnitt

Overtrekk: Tekstil

Str. i mm: 150 x 224

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62722

Forfatter, tittel og trykkeår: Norvegica : minneskrift til femti-årsdagen for oprettelsen av Universitetsbibliotekets Norske avdeling, 1933

Snitt: Gull toppsnitt

Overtrekk: Skinn

Str. i mm: 170 x 250

Overtrekk

Forsats foran, designet av Tor Refsum

Forsats bak, designet av Tor Refsum

*

DokID: 07ga62706

Forfatter, tittel og trykkeår: Helsing til Olav Midttun, 1933

Snitt: Gull toppsnitt

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: «REFSUM» i gullpreg nederst på innsiden av bakpermen

Str. i mm: 167 x 248

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62747

Forfatter, tittel og trykkeår: Tora Nordstrøm Bonnier, Juninatten, 1933

Overtrekk: Tekstil

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Overtrekk

*

DokID: 07ga62667

Forfatter, tittel og trykkeår: Gro Holm, De hvite kull, 1936

Snitt: Brunt toppsnitt

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 135 x 193

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

DokID: 07ga62666

Forfatter, tittel og trykkeår: Herman Wildenwey, Vingehesten og verden, 1937

Snitt: Sprengt snitt i tre kanter

Overtrekk: Papir, skinnrygg og -hjørner

Bokbindermerke: «REFSUM» stemplet øverst i venstre hjørne på verso side av forsatsbladet foran

Str. i mm: 137 x 193

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Bøker med dekorert papirovertrekk i NBs samling

[Books with decorated paper covers in the National Library's collection]

Forfatter, tittel og trykkeår: O.A. Øverland, Hans Dedekam og Johan Bøgh, H. M. Refsums Bogbinderi, 1903

Overtrekk

*

DokID: 87ga01711

Forfatter, tittel og trykkeår: H.M. Refsum, Chicagoslagterierne, 1907

Bokbindermerke: Blå etikett nederst på innsiden av bakpermen

Overtrekk

Magasinfunn

Disse bøkene er ikke katalogisert som Refsumbind og er ikke utstyrt med hans etikett eller stempel. Derimot er bøkene bundet etter samme lest og alle er stemplet med en eldre versjon av bibliotekets stempel på utsiden av bindet. Bøkene har trolig vært i samlingen siden Refsums tid som Universitetsbokbinder og er utvilsomt fremstilt av ham.

[These books are not catalogued as Refsum-bindings and are not equipped with his label or stamp. However, they are bound in a similar way and all of them carry a contemporary version of the library's owner stamp in gold on the covers. The books have most probably been in the collection since Refsum's time as the university library bookbinder, and they are without doubt made by Refsum.]

DokID: 85ga39340

Forfatter, tittel og trykkeår: Viser og sange, 1889

Overtrekk

*

DokID: 85ga97547

Forfatter, tittel og trykkeår: Einar Spang, Jordøifolket, 1923

Overtrekk

*

DokID: 87ga84880

Forfatter, tittel og trykkeår: Einar Spang, Skonnerten Rosa, 1923

Overtrekk

*

DokID: 87ga03106

Forfatter, tittel og trykkeår: John Lie, Staali Storlid : en gaardmanssøn fra Telemarken, 1924

Overtrekk

*

DokID: 87ga03111

Forfatter, tittel og trykkeår: Mons Lie, Digte, 1924

Overtrekk

*

DokID: 87ga80539

Forfatter, tittel og trykkeår: Julie Sønderaall, Lispet, 1925

Overtrekk

*

DokID: 87ga81202

Forfatter, tittel og trykkeår: J.C. de Vibe, Venture, 1925

Overtrekk

*

DokID: 85ga98603

Forfatter, tittel og trykkeår: Inga Thilo, Ved kilden, 1925

Overtrekk

*

DokID: 85ga98520

Forfatter, tittel og trykkeår: Ingvar Throndsen, O, Norge, 1925

Overtrekk

*

DokID: 85ga98338

Forfatter, tittel og trykkeår: Kristoffer Uppdal, Jotunbrunnen, 1925

Overtrekk

*

DokID: 85ga98222

Forfatter, tittel og trykkeår: Thorvald Tu, Kjærlege par, 1926

Overtrekk

*

DokID: 87ga67688

Forfatter, tittel og trykkeår: Per Tuff, Lærebok i husdyrenes anatomi og fysiologi, 1930

Overtrekk

*

DokID: 85ga98228

Forfatter, tittel og trykkeår: Thorvald Tu, Æra dei unge!, 1931

Overtrekk

Bøker i Universitetsbiblioteket i Bergens samling (UBB)

[Books belonging to University Library of Bergen (UBB)]

Foto: Ola Søndenå, UBB

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Abel Hermant, Entretiens sur la grammaire française, 1923

Overtrekk

Forsats

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Absalon Pederssøn Beyer, Om Norgis Rige, 1928

Overtrekk

Forsats

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Bibliophile Jacob (Paul Lacroix), Catalogue des livres et des manuscrits composant la bibliotheque de Bibliophile Jacob, 1839

Overtrekk

Forsats

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Jean Cocteau, Dessins, 1923

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

Forsats

*

Forfatter, tittel og trykkeår: J-K. Huysmans, A rebours, 1924

Overtrekk

Forsats

*

Forfatter, tittel og trykkeår: J-K. Huysmans, La-Bas, 1924

Overtrekk

Forsats

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Paul Geraldy, Aimer, 1921

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

Forfatter, tittel og trykkeår: J.S. Welhaven, Norges Dæmring, 1835

Overtrekk

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

(Forsatspapirer fra to ulike eksemplarer)

*

Forfatter, tittel og trykkeår: O. A. Øverland, Hans Dedekam og Johan Bøgh, H. M. Refsum : Universitetsbibliotheksbogbinder : etablert 1887, Kristiania 1903

Overtrekk

Dekorerte papirer fra Oslo Katedralskoles historiske boksamling

[Decorated papers in Oslo Katedralskole's historical book collection]

Foto: Ernst Bjerke, Oslo Katedralskoles historiske boksamling

*

Oslo Katedralskoles historiske boksamling kjøpte høsten 2021 inn en samling Refsum-memorabilia, som stammer fra Refsums bokbinderi. Etter at firmaet opphørte, ble samlingen tatt vare på av bokbindermester Åge Nesholen, som så verdien i å bevare materialet. Mange takk til Ernst Bjerke, samlingsforvalter ved Oslo katedralskoles historiske boksamling, som har latt meg inkludere bilder fra denne samlingen her.

Blant annet inneholder den en spennende bunke med nesten hundre ark av H.M. Refsums dekorerte papirer. Bunken inkluderer forskjellige teknikker og mønstre. For det meste er det bare ett blad av hver type, noen i uvanlige formater på tilfeldige reste- og makulaturpapir og ikke minst på tekstil. Det ser ikke ut til å være et utvalg av lagerførte papirer, derimot et slags referansearkiv. Tilsynelatende er prøvene ikke beskåret og spor av farger som ble brukt under fremstillingen av mønsteret, kan ses på noen av arkenes verso sider. Ikke alle mønstrene er like vellykkede, og det gir grunn til å tro at det dreier seg om eksperimenter, som Refsum sparte på for videre studier.

Variasjoner av noen av mønstrene er gjenkjennbare og er brukt som forsats- og overtrekkspapir i bokbind som er avbildet andre steder i denne e-boken. Et mindre antall mønstre er uvanlige og fargevalget er til tider djervt og ulikt andre av hans mer kjente arbeider. Eksemplene gir et interessant innblikk i den eksperimentelle prosessen Refsum må ha gjennomgått i sin søken etter et personlig kunstnerisk uttrykk og viser ufullkomne stadier uten den godt polerte perfeksjonismen vi er vant til å oppleve i hans verk.

Katedralskolens innkjøp omfatter i tillegg en liten gruppe håndstempler, ruller og fileter (tildels fra 1800-tallet), bl.a. Refsums signaturstempel. I e-boken finnes et kapittel om Refsums bokbinder-etiketter og -stempler, så det er ekstra gøy å kunne inkludere et bilde av det fysiske redskapet med REFSUM-stempel. Det ble ofte brukt enten som et fargestempel på baksiden av flybladet foran eller i gull på innslaget nederst på innsiden av bakpermen.

Videre inneholder samlingen et antall større og mindre ryggklisjeer i messing – et tredvetall av dem er avbildet i Refsums Bogbind og Bogrygge (1910). Klisjébasert ryggtrykk inngikk i Refsums tilbud til kundene i hans streben etter å kunne produsere vakre bøker til en overkommelig pris. Klisjéene var tilpasset bokryggens bredde og kunden kunne selv velge fargen på skinnet og mønsteret på ryggen fra hans mønsterkataloger. Klisjéene var designet av kunstnere som Refsum ofte samarbeidet med bl.a. Tor Kielland, T. H. Holmboe og Henrik Bull.

[Oslo Cathedral School's historical book collection has recently acquired (autumn 2021) a collection of Refsum memorabilia, which originates from Refsum's book bindery. When the company closed, was the collection taken care of by master of bookbinding Åge Nesholen, who saw the value of preserving the material. Many thanks to Ernst Bjerke, collection manager at Oslo Cathedral School's historical book collection, who has allowed me to include photos from this collection here. The collection includes an exciting pile of nearly a hundred sheets of H. M. Refsum's decorated papers. It appears to be a reference archive rather than remnants of stocked papers and includes different techniques and designs. Mostly, there is only one leaf of each type, some in rare formats on random residue- and maculated paper sheets and even on textile. Apparently, the samples are not cropped and traces of colours used in the design-creation process can be spotted on some of the reverse sides. Not all designs are as successful, and there is reason to believe they are experiments, which Refsum saved for further studies. Some of the patterns are recognizable and similar designs are applied as endleaves or covers to bookbindings depicted elsewhere in this e-book. A smaller number of designs are unusual, while others have a bold and different colour scheme compared to his known works. The samples provide an interesting insight into the experimental phases Refsum must have undergone in his search for a personal artistic expression and show imperfect stages without the well-polished perfectionism we are used to experience in his works. Oslo Cathedral School's Refsum-collection not only includes samples of decorated papers, but additional items like a little group of finishing tools and -stamps. The e-book already has a section on Refsum's bookbinder-labels and -stamps, so I am happy to be able to include an image of the physical utensil with his REFSUM bookbinder-stamp, which was frequently used both as a colourprint on the reverse side of the front flyleaf or in gold on the lower inturn at the inside of the backboard. Furthermore, the collection holds larger and smaller brass spine clichés – of which about thirty are depicted in Refsums Bogbind and Bogrygge (1910). The clichés were part of Refsum's offer to customers in his quest to produce beautiful books at an affordable price. The clichés were adapted to the width of the spine and the customer could choose the colour of the leather and the design on the spine from his catalogues. The clichés were designed by the artists Refsum used to collaborate with, among others Tor Kielland, T. H. Holmboe, Henrik Bull.]

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

Et utvalg av Refsums ryggklisjéer i Oslo Katedralskoles historiske boksamling

[A selection of Refsum's spine clichés in Oslo Cathedral School's historical book collection]

Samlingen inneholder et antall større og mindre ryggklisjéer i messing, som tidligere eier har festet til plansjer som er trukket over med Refsums dekorerte papir. Et tredvetall av klisjéene er avbildet i Refsums Bogbind og Bogrygge (1910). Klisjébasert ryggtrykk inngikk i Refsums tilbud til kundene i hans streben etter å kunne produsere vakre bøker til en overkommelig pris. Klisjéene var tilpasset bokryggens bredde og kunden kunne selv velge fargen på skinnet og mønsteret på ryggen fra hans mønsterkataloger. Klisjéene var designet av kunstnere som Refsum ofte samarbeidet med bl.a. Tor Kielland, T. H. Holmboe og Henrik Bull.

[The collection includes several larger and smaller brass spine clichés, which the former owner has attached to boards covered with Refsum's decorated paper. Thirty clichés are depicted in Refsum's Bogbind and Bogrygge (1910). Cliché-based spine printing was part of Refsum's offer to customers in his quest to produce beautiful books at an affordable price. The clichés were adapted to the width of the spine and the customer could choose the colour of the leather and spine design from his catalogues. The clichés were designed by the artists Refsum used to collaborate with, among others Tor Kielland, T. H. Holmboe, Henrik Bull.]

*

*

*

*

*

*

*

Ryggklisjé tegnet av maleren Th. Holmboe.

Oslo Katedralskoles historiske boksamling. Foto: Ernst Bjerke.

*

Samme ryggklisjé er brukt på H. Wergeland, Farcer og dramatiske digte, 1897.

*

Annonse fra Bogbind og Bogrygge, 1910, samme ryggklisjé er avbildet til høyre i bildet.

Foto: Ernst Bjerke.

*

Bøker i privat eie (Priv)

[Books belonging to private collections (Priv)]

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

Snitt: Toppsnitt i gull

Str. i mm: 195 x 252

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

Forfatter, tittel og trykkeår: J.S. Welhaven, Antydninger til et forbedret Psalmeverk for den norske Kirke, 1840

Overtrekk

*

Forfatter, tittel og trykkeår: P. Bjørnes, Mindeblade over Jens Jensen, lærer ved Hamar seminarium, 1886

Overtrekk

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Henrik Wergeland, Fjeldstuen : skuespil med Sang i tre Akter, 1848

Overtrekk

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Hans Peter Børresen, En levnedstegning af K. B. Birkeland, prest i Amerika, 1916

Overtrekk

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Jens Thiis, Fransk ånd og kunst, 1917

Snitt: Toppsnitt i gull

Overtrekk

Forsats foran

Forsats bak

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

Overtrekk

Forsats foran

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Arthur Ratche, Forlags- eller haandværksmæssig bundne bøker, 1930

Overtrekk

Refsums bokbinderetiketter og -stempler

[Refsum's bookbinder labels and stamps]

*

Ms. sign.: Ms.Plv. 1247

Tittel og år: ALPE VUE, Erindring af fjellreisen i 1820, 1891(+)

*

DokID: 07ga62704

Forfatter, tittel og trykkeår: Ludvig Holberg, Comedier, 1898

Tekst: REFSUM

*

DokID: 07ga62712

Forfatter, tittel og trykkeår: Fritz Mauthner, Broget liv, 1899

*

DokID: 87ga01711

Forfatter, tittel og trykkeår: H.M. Refsum, Chicagoslagterierne, 1907

*

DokID: 07ga62669

Forfatter, tittel og trykkeår: S.V. Kovalevskaja, Liv i Rusland og Vera Vorontzoff, 1910

*

Eier: KIM

Forfatter, tittel og trykkeår: Andreas Aubert, Runge og romantikken, 1911

Tekst: H.M.R.

*

Tittel og trykkeår: Norsk retstidende, 1916

Tekst: H.M.R

*

Eier: privat

Forfatter, tittel og trykkeår: Jens Thiis, Fransk ånd og kunst, 1917

*

DokID: 07ga62638

Forfatter, tittel og trykkeår: Asta Graah Bolander, Som trær om høsten, 1918

Tekst: HMRefsum

*

DokID: 07ga62636

Forfatter, tittel og trykkeår: Patrick MacGill, Maureen, 1920

Tekst: H.M.R

*

DokID: 07ga62701

Forfatter, tittel og trykkeår: Axel Bjørnstad, Heggligutten, 1920

Tekst: REFSUM

*

Ludvig Holberg, Comedier, 1898 (07ga62704)

REFSUMs stempel ble ofte brukt enten som et fargestempel på baksiden av flybladet foran eller i gull på innslaget nederst på innsiden av bakpermen, som vist i eksemplene over.

Tilhører Oslo Katedralskoles historiske boksamling. Foto: Ernst Bjerke.

*

DokID: 07ga62664

Forfatter, tittel og trykkeår: Johan Ludvig Runeberg, Legender, 1921

*

Tekst: Bogb.HMRefsum

Eksempler på prøver av «haandfarvet papir» montert i Refsums utgivelser

[Samples of hand coloured paper mounted in H. M. Refsum's publications]

*

Forfatter, tittel og trykkeår: O.A. Øverland, Hans Dedekam og Johan Bøgh, H. M. Refsums Bogbinderi, 1903

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

*

Tittel og trykkeår: Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H.M. Refsums bokbinderi, 1922

*

Forfatter, tittel og trykkeår: Arthur Ratche, Forlags- eller haandværksmæssig bundne bøker, 1930

Knytemapper i Nasjonalmuseets samling (NM)

[Portfolios belonging to the National Museum (NM)]

Arkivreferanse: Nasjonalmuseets dokumentasjonsarkiv/NMFK/KIM-1002/Eh/Eha

Foto: Nina Hesselberg-Wang, NB

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

Litteraturliste

[Bibliography]

Bogbindermesteren, nr. 5/1912, nr. 6/1919 og nr. 3/1936

Bøgh, Johan 1922. «Norsk bokbinderkunst» I: Bokbind og bokrygge, s. 16–18.

Bokbind og bokrygge : artikler og foredrag om H. M. Refsums bokbinderi 1922. Kristiania

Haugstøl, Henrik 1950. Med og uten gullsnitt : Oslo bokbindermestres forening 1890–1950. Oslo: Foreningen

Innes, Anne-Marie Døhlen 1937. Tillegg til Ætten Refsum fra Romerike : litt gårds- og slektshistorie fra Romeriksbygdene, særlig fra Nes og Sørum. Oslo: Morten Johansens boktrykkeri

Kalleklev, Katrine 2021. «H. M. Refsum» I: Store norske leksikon, nbl.snl.no/H_M_Refsum (sjekket 04.01.21)

Kielland, Thor B. 1922. «Om gamle og nye forsatspapirer i almindelighet og Refsums i særdeleshet : foredrag ved aapningen av H. M. Refsums utstilling av forsats- og overtrækspapirer i Kristiania Kunstindustrimuseum 1921» I: Bokbind og bokrygge, s. 26–39

Kielland, Thor B., Arne Nygård-Nilssen og W. P. Sommerfeldt 1937. Bokbinderkunst til fest og hverdag. Oslo: Refsum

Munthe, Wilhelm 1943. «Foreningen for norsk bokkunst» I: Boknåm : essays for bokvenner, Oslo: Cammermeyer, s. 67–82

Nygård-Nilssen, Arne 1952. «H M Refsum» I: Norsk biografisk leksikon, bind 11. Oslo: Aschehoug

Ratche, Arthur 1930. Forlags- eller haandværksmæssig bundne bøker. Oslo : Centraltrykkeriet

Refsum, Hans Mathæus 1907.Chicago-Slagterierne – Et leilighetsskrift. Kristiania

Refsum, Hans Mathæus og Douglas Cockerell 1910. Bogbind og bogrygge : tegnede af norske Kunstnere og Arkitekter. Kristiania

Refsum, Helge, A. B. M. Aasgaard og Sverre Refsum 1922. Ætten Refsum fra Romerike : litt gårds- og slektshistorie fra Romeriksbygdene, særlig fra Nes og Sørum. Kristiania: Morten Johansens boktrykkeri

Sommerfeldt, W. P. 1937. «H. M. Refsums bokbinderi gjennom 50 år» I: Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937

Thuesen, Arthur 1950. Bokkunstforeningens publikasjoner : en bibliografi over publikasjoner og meddelelser utsendt av Forening for norsk bokkunst 1900–1950. Oslo: Forening for norsk bokkunst

Tveterås, Egil 2021. «H M Refsum» I: Norsk biografisk leksikon, nbl.snl.no/H_M_Refsum (sjekket 04.01.21)

Typografi i Norge, nettsted: www.typografi.org (sjekket 04.01.21)

Øverland, O. A., Hans Dedekam og Johan Bøgh 1903. H. M. Refsum : Universitetsbibliotheksbogbinder : etablert 1887. Kristiania: A. M. Hanckes forlag

[English version of preface and introduction]

Preface

Hans Mathæus Refsum (1859–1936) was a pioneer within the craftsmanship of artistic superior bookbinding in Norway and he became particularly renowned for his finer leather bindings and addresses (letters of honour). This e-book aims to introduce Refsum as Norway's most prominent contributor to the art of decorated paper. Since Refsum was so prolific, it will by no means give a complete overview of his diverse production and activities. Rather, my intention is to give an insight into Refsum's creative and technically highly innovative manufacture of decorated endleaves and bookcovers on both paper and textile. This will be achieved through rich photographic documentation and presentation of Refsum's work.

The assortment of images represents private and library bindings from Refsum's hand, which are mainly preserved in the National Library of Norway's collection, as well as a limited selection from collections at the National Museum of Norway, the University Library in Bergen, Oslo Katedralskole's historical book collection and some books in private ownership.

Photos: Nina Hesselberg-Wang, National Library of Norway (unless otherwise stated). The images can be reused in accordance with the CC BY-NC-SA license.

Introduction

Life of H.M. Refsum – a short biography

Hans Mathæus Refsum was born on March 13th 1859. He was the son of a farmer with large land holdings and grew up in Romerike, some 50 km outside Kristiania (now Oslo). His greatest joy was outdoor life, he was a keen hunter and fearless rider, preferring to stand on two horses simultaneously! As the fifth of nine brothers and three sisters, a future on the farm was never an option for Hans Mathæus.n31

Søndre Refsum gårdn32

Even though the expectations towards a bright boy in a family of his standing, i.e. the landholding farmer class, would be that he pursued an academic career, Refsum instead followed his interests in craftsmanship. He started as an apprentice in the bookbindery of Thomas Christensen in Kristiania and graduated as a bookbinder in 1879. For a bookbinder seeking further education, it would have been natural at the time to go to Denmark or Germany, but Refsum was not impressed with the work of the bookbinders who had studied there. He was ambitious and chose to go to the USA. He spent six instructive years in the binderies of Donohue & Henneberry in Chicago and with Russell in New York, among others. He studied modern and effective production methods that were unknown in Norway and he was given the possibility to improve to perfection his skills in finer bookbinding.n33

Shortly after his return to Kristiania in 1887, Refsum achieved «borgerbrev» (trade licence)n34 which gave him legal right to establish his own workshop. He started out with only one bookbinder and one apprentice.

H. M. Refsum's «borgerbrev» (trade licence) issued 27.10.1887 by Christiania Magistrates.n35

At the time of Refsum's return, Norway was a poor country (this was long before the oil-era), still in union with Sweden until Norway's independence in 1905. Before that, 400 years of Danish reign, when as good as all scientific, cultural and artistic development in the country had been directed from Copenhagen, the kingdom's capital. In the late 1880s, Kristiania had 135.000 inhabitants and there were 36 bookbinderies, so the market for costly volumes was limited. To begin with, Refsum had difficulties getting on – after two weeks the apprentice resigned – the young boy could see no future in a bindery without customers and he recommended Refsum to return to the United States. Refsum considered his advice seriously, but Mrs. Refsum refused to leave her family in Norway.n36

Hans Mathæus Refsum, probably with one of his sons on the lap. Photographer Gustav Borgen (date unknown). NB, Picture Collection.n37

Hans Mathæus Refsum, carte de visite. Photographer Hilfling-Rasmussen, Storthingsgaden 14, Kristiania (date unknown). NB, Picture Collection.n38

H. M. Refsum's signature on the verso side of the carte de visite

Business development and career

Finding himself in these challenging circumstances, Refsum took action by displaying his finer leather bindings and elegant ledgers made after American models in the workshop's windows and he invited potential customers to his shop. Interested people turned up, not only private book collectors, but also representatives of institutions and companies. As soon as in 1888, Refsum was appointed to be the bookbinder of the University Library, a title he took pride in for nearly 40 years and placed prominently on his labels and advertisements. Within a year or two, orders began to pour in from the important publishing houses J. W. Cappelen and Gyldendal Norske forlag, the Nobel Institute, the Norwegian Government, the Museum of Arts and Crafts in Kristiania and the Norwegian Bible Company.

Eventually, Refsum also attached a hymnbook publisher to the company.n39

Notice in Stavanger Aftenblad, 18.10.1889

Refsum was concerned with rational working methods that could provide both high quality and affordable prices for edition bindings. He despised cheap, garish bindings, which were poorly executed because of their low price.

Brochure attached in a copy of Ratche 1930

A special field within bookbinding where Refsum became a highly sought-after practitioner was the execution of addresse-covers. Addresse meaning: «Letter of honour to a person or an authority declaring the sentiments of several people.» The three most common forms are homage-, thanks- and congratulatory (anniversary) greetings, as well as diplomas. For our context, it is the cover or the outer appearance of the adresse that plays the central role. The practice of handing over letters of honour started in the middle of 19th-century in central Europe, and in Norway, it can be traced back to the 1880s. This custom had an impact on the art industry owing to the work it generated for artists and craftsmen, and constituted one of the most interesting and varied expressions of modern book art. The external form of the adresse was essential to their design, the cover could be a folder or a roll, and book artists were relatively free when it came to the selection of materials and techniques. Cheerful character and appealing decorative significance were a matter of course.n40

Refsum was a skillful draughtsman and soon began to collaborate with artists who could draft book-designs.

«Høst» (autumn), adresse-cover designed by the painter Th. Holmboe, leather onlays by H. M. Refsum. In NM's collection. (Nasjonalmuseets dokumentasjonsarkiv/NMFK/KIM-1002/Eh/Eha)

Refsum's most important collaborators were the painters Thorolf Holmboe, Oluf Wold-Torne, Gerhard Munthe and the architects Henrik Bull and Carl Berner, among others.

Luxury binding designed by Thor B. Kielland, goldsmith craft by Tostrup Prytz and bookbinding by H.M. Refsum, 1929/30. In NB's collection.

The Association for Norwegian Book Art was established in Kristiania on May 14th, 1900.n41 The founders were the director of the Art Industry Museum, H. A. Grosch, and the head of the Norwegian Geological Survey, Dr. Hans Reusch, along with the painters Erik Werenskiold, Gerhard Munthe and Thorolf Holmboe, editor William Nygaard and book printer Herman Scheibler. According to Dr. Reusch, the association's purpose was to bring artists and craftsmen together, and in his inaugural speech, Reusch stated that: «The artists shall spur [the craftsmen] by their initiative and guide by their judgment.» Beyond that, the association sought to attract anyone who had a deeper interest in aesthetically crafted books and thus to create an elite audience.n42

Refsum was favourably noticed in a series of exhibitions: he won a silver medal at the World Fair in Paris in 1900, and at the Nordic exhibition in Krefeld in 1902, the Kaiser Wilhelm Museum purchased one of his bindings. In 1903, he contributed to the exhibition Norsk Bogbinderkunst (Norwegian bookbinding art) at the Vestlandske Kunstindustrimuseum (West Norway Museum of Decorative Art), where he gained great enthusiasm for his floral bindings, with pressed flowers used as decorations on the covers. I quote some passages from the Museum director, Johan Bøgh's, speech:

Refsum has devoted much of his time and his work to producing books characterized by artistic decoration and meticulous craftsmanship and solidity, which can claim their place beside foreign luxury bindings.

A separate space in this exhibition is devoted to flower-bindings, showing a completely new way of decoration.n43

«Blomsterbind», with pressed flowers, straw and leaves in the decoration. In NB's collection.n44

Refsum was the first person ever to have his own separate exhibition at the Arts & Crafts Museum in Oslo in 1921. Later he attended the Leipzig exhibition in 1927, the international book exhibition in Barcelona in 1929, the Nidaros exhibition in 1930, «New Norwegian Bookbindings» at the Museum of Decorative Art in 1933, «Norwegian book art, printing and bookbinding» at the National Museum in Stockholm in 1934, to mention some of the events at which he presented his work. He boasted that you could find his bindings in every royal collection in Europe and as a curiosity, he would add: «even in Emperor Menelik's Library in Abessinien!»n45

In 1919, when Refsum passed the bindery on to his son Hermod, it was a very well-run company; it had an outstanding reputation for its craftsmanlike quality work and with nearly 100 employees.

In the same year, the King Haakon VII of Norway awarded him a golden medal for meritorious services.

Announcement in Norske Intelligenssedler 27.10.1919

Decorated paper

It was thanks to Refsum that old techniques for decorating paper were revitalized in Norway. He started his experiments in 1899 – initially with paste decoration techniques – and in 1903, he expanded with through-marbling techniques. He was clearly inspired and influenced by the Arts & Crafts movement, which had spread through Europe in response to the mass-produced machine-printed decorated paper which had dominated bookbinding for a length of time. The modern style of Art Nouveau obviously stimulated his fantasy and delight in colour. Refsum's greatest source of inspiration was presumably Anker Kyster, an outstanding Danish bookbinder who made his own decorated paper.n46

Until 1919, when Refsum left the company to his son, he manufactured decorated paper in his free time – mainly on Saturday-afternoons and Sundays. He has been said to be very secretive about it, locking himself up in a small studio and keeping his recipes and remedies in a safe. He experimented with colours and techniques to produce original and technically highly interesting covering- and endpapers. During this time, he developed his unique personal style. After 1919, he devoted more of his time and energy to this activity.

He characterized his decorated paper as hand-coloured or marbled without going into technical details. «Marbling» is a definite term explaining the technique but has also to a great extent been used as a collective term for all kinds of paper-decorating techniques. Many of Refsum's decorated papers are certainly not marbled and as long as he kept his innovative procedures to himself, is it quite tricky to define his techniques. What we are left with are visual descriptions.

In a lecture given at the opening of Refsum's exhibition in 1921, the art historian Thor Kielland refers to Refsum's style as sun and star marbling. He may have gotten some hints regarding the procedure from Refsum and describes his technique as based on dripping coloured or colourless fluids on to wet coloured sheets of paper, which make the colours migrate into shapes that resembles weird swimming seaweeds, misty starry nights, or mossy forest floor. Besides, he points out Refsum's fanciful utilization of small cut-out stamps printed in the wet paste, either in endless plane designs or combined in compositions with motifs from flora and fauna.n47

Examples of printed motifs made with small cut-out stamps (left) and «sun and star marbling» (right)

A large selection of his decorated paper was applied to simpler library books. However, Refsum argued that library bindings should be solid and durable, which is why he developed paste-based decoration techniques normally performed on paper onto more durable textile covering materials such as canvas.

Advertisement for decorated textile covering in Ratche 1930. Here shown with the original: Trygve Hjort-Johansen, Det grønne loppecirkus, 1928

In some cases, he utilized silk for endleaves. Images of paste-decorated leather bindings are displayed among the books belonging to the University Library of Bergen. Independent of carrier material, he enjoyed sprinkling gold dust onto the finished designs.

Marketing

Refsum was well aware that his successful manufacture of decorated paper was most appreciated by connoisseurs and professional experts.

Refsum frequently advertised in the newspapers:

Advertisement in Norske Intelligenssedler, 1889

Refsum was proud of his position as University Library bookbinder. He often used the title on book labels and in advertisements.

Advertisement in Aftenposten (morning paper), January 1895

Advertisement in Aftenposten (morning paper), 18.01.1903

From time to time, he published books or catalogues with articles about book-art and took care to include advertisements for his works.

Brochure attached in a copy of Ratche 1930

Advertisement in the form of a bookmark was inserted into editions of Øverland, Dedekam og Bøgh 1903

The books and catalogues were often equipped with different sets of endpapers, obviously a deliberate move on his part which had the aim to promote his decorated paper and make more samples visible.n48

In addition, one or multiple original decorated paper-samples were mounted inside the books.

Decorated paper-samples in Øverland, Dedekam og Bøgh 1903

Decorated paper-samples in Øverland, Dedekam og Bøgh 1903

Samples mounted in Bokbind og bokrygge, 1922

His production is massive – as you can see from this advertising leaflet – where he announces: «personally created by me – several 1000 different patterns in stock!»

Advertising leaflet from 1910

H. M. Refsum's bindings in the National Library

Since Refsum was the University Library's bookbinder for 40 years (National Library since 1999), there are plenty of bindings from his hand in the collection. Unfortunately, they were seldom catalogued as such. If, or when, the bookbinder is registered in a specific copy, this data will normally be in a non-searchable category in the electronic catalogue, making it difficult to find these books. In the private bindings, Refsum usually put a stamp or a label, but neither the private nor the library bindings are dated. The book's printing year can give some indication – for instance four volumes written by the same author printed between 1905 and 1916 were bound to look like a series, using similar materials, with the top edges equipped with the same printed pattern. Moreover, these volumes were purchased from one collector. These are all factors which make it likely that they were bound simultaneously, probably sometime after the last book was printed in 1916.

Refsum's advertisements and illustrated books and catalogues may also add information:

Take this book for instance, printed in 1907n49 – appears with similar bindings in a catalog issued in 1910.n50

Apart from such evidence, we can only speculate whether variations of similar patterns might have been created in the same period or could also be something Refsum picked up later.

H. M. Refsum's role in Norwegian bookbinding craft

In addition to the important influences Refsum got from the States, he followed the European development in artistic bookbinding reforms with great interest and he made plenty of study trips to Europe, partly with public funding. He sought out the greatest bookbinders of the time, including Anker Kyster in Denmark (mentioned previously), Arvid Hedberg in Sweden, Paul Kersten in Germany and Roger Payne, W. T. Morell and Douglas Cockerell in the UK.n51

Refsum's greatest aim was to elevate the bookbinding profession in Norway in both educational, practical, as well as a technical and aesthetic manner.n52 He developed rational working methods, some of which he even patented, and it was essential to him to deliver high quality at reasonable prices. He was preoccupied with and invested tireless work to promote his profession, whether by personal experiments or in cooperation with Norwegian artists.

Refsum played an entirely dominant role within the craft. In the Norwegian association for Master Bookbinders, he was practically permanent chairman for many years, he was a member of virtually all committees dealing with the craft, and his professional authority reached far beyond the country's borders. Refsum was appointed commander of Det gyldne bokbind (the golden bookbinding).n53

Finally, I wish to quote the art historian Henrik Grevenor: «Refsum was to Norway, what William Morris was to England».n54 Indeed, he represented a renewal of the bookbinding profession in Norway. He had the necessary qualifications, a sense for artistic qualities and workmanship, and, above all, a steady and optimistic energy.

H.M. Refsum. Painting by Erik Werenskiold, 1931 (here copied from Kielland 1937)

Hans Mathæus Refsum died in 1936. He is buried in Vestre Gravlund cemetary, Oslo.n55

Noter

n1. Først publisert april 2021, et større tillegg («Dekorerte papirer fra Oslo Katedralskoles historiske boksamling») lagt inn mars 2022.

n2. Etter de offisielle jordbrukstellinger fødde gården i 1865 11 hester, 42 kyr, 6 sauer og 6 griser. Gjengitt i Folkebladet Sørum, nr. 28–29, 1920

n3. Refsum, Aasgaard og Refsum 1922, s. 8. Fotograf ikke oppgitt.

n4. Sommerfeldt 1937, s. 9–13

n5. Borgerbrev betegner et dokument utstedt av byens myndigheter som bevis på at borgerbrevets eier hadde fått borgerskap i byen. Det ble vanligvis stilt en rekke spesifikke krav for å få borgerskap og det var bare et lite antall av innbyggerne som hadde borgerskap i en by. Personer som løste borgerbrev (fikk borgerskap) fikk del i byens privilegier, rett til å utøve «borgerlig» næring i byen og plikt til å betale skatter og til å fungere i byens mange offentlige verv. (kilde: https://no.wikipedia.org/wiki/Borgerbrev)

n6. Kopi av Refsums «Borgerbrev», gjengitt i Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937, s. 22

n7. Sommerfeldt 1937, s. 15

n8. Hermod Trygve var født 26. juni 1890 og Tor Hermod var født 9. januar 1894. Fotograf Gustav Borgen virket i Oslo fra 1890–1922.

n9. Fotograf Jens C. F. Hilfling-Rasmussen hadde atelier i Stortingsgata 14 fra 1896 til ca. 1910.

n10. Nygård-Nilssen 1952, s. 349–351

n11. Thor B. Kielland (1937) deler adressene inn i grupper: Personlige adresser som kan ha både offentlige og private personer både som avsender og mottager. Firmaadresser fra kunder, leverandører og fagforeninger m.fl., og institusjons- og korporasjonsadresser. I tillegg regnes diplomer med til emnekretsen, utstillingsdiplomer, diplomer for vitenskapelige grader, for æresborgerskap o.l.

n12. Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937, s. 24–114

n13. Munthe 1943, s. 67

n14. «Foreningen for norsk bokkunst», nettstedet Typografi i Norge, www.typografi.org/dokum/ffnb/bokkunstforeningen.html

n15. Bøgh 1922, s. 16–18

n16. George Croly: Salathiel, Kristiania: Cammermeyer, Oslo 1903 (80ga40251- kat 2010-01-11 NBO NA/A 2007:903/si)

n17. Refsum og Cockerell 1910, s. 3

n18. Kielland 1922, s. 35

n19. Gummi tragant er en naturlig gummi utvunnet av planter i slekten Astragalus.

n20. Karagenmose er populær benevnelse på Karragenan, et fortykningsmiddel laget av rødalger som kalles Rhodophyta.

n21. Kielland 1922, s. 36

n22. Kielland 1922, s. 37

n23. Eksempler på dette vises i bildepresentasjonen.

n24. H. M. Refsum: Chicago-Slagterierne – Et leilighetsskrift. Kristiania, 1907

n25. Refsum og Cockerell 1910, s. 19

n26. Om sine reiser skriver han i flere nummer av Bogbindernes blad – organ for Norges bogbindermestre, fra 1911 kalt Bogbindermesteren.

n27. Tveterås 2021, nbl.snl.no/H_M_Refsum

n28. Haugstøl 1950, s. 184

n29. Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937, s. 28

n30. Tveterås 2021, nbl.snl.no/H_M_Refsum

n31. According to the official farm census in 1865, the farm kept 11 horses, 42 cows, 6 sheep and 6 pigs. Referred to in Folkebladet Sørum, no. 28–29, 1920.

n32. Refsum, Aasgaard og Refsum 1922, p. 8. Photographer and date not known.

n33. Sommerfeldt 1937, po. 9–13

n34. «Borgerbrev» was a trade licence which gave the applicant a legal privilege/right to run a business and to produce and sell goods and pay taxes.

n35. Copy of Refsum's «Borgerbrev». Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937, p. 22

n36. Sommerfeldt 1937, p. 15

n37. Hermod Trygve was born 26.06.1890 and Tor Hermod was born 09.01.1894. Photographer Gustav Borgen worked in Oslo from 1890-1922.

n38. Photographer Jens C. F. Hilfling-Rasmussen ran his studio in Stortingsgata 14 from 1896 until ca. 1910.

n39. Nygård-Nilssen 1952, pp. 349–351

n40. Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937, pp. 24–114

n41. Munthe 1943, p. 67

n42. «Foreningen for norsk bokkunst», the web site Typografi i Norge, www.typografi.org/dokum/ffnb/bokkunstforeningen.html

n43. Bøgh 1922, pp. 16–18

n44. George Croly: Salathiel, Kristiania: Cammermeyer, Oslo 1903 (80ga40251- kat 2010-01-11 NBO NA/A 2007:903/si)

n45. Refsum og Cockerell 1910, p. 3

n46. Kielland 1922, p. 35

n47. Kielland 1922, p. 37

n48. Samples are shown in the photographic display.

n49. H. M. Refsum: Chicago-Slagterierne – Et leilighetsskrift. Kristiania, 1907

n50. Refsum og Cockerell 1910, p. 19

n51. He wrote about his travels in many issues of the journal of the Norwegian bookbinder masters' association, see Bogbindernes blad – organ for Norges bogbindermestre, from 1911 called Bogbindermesteren.

n52. Tveterås 2021, nbl.snl.no/H_M_Refsum

n53. Haugstøl 1950, p. 184

n54. Kielland, Nygård-Nilssen og Sommerfeldt 1937, p. 28

n55. Tveterås 2021, nbl.snl.no/H_M_Refsum

Bokkunst er lastet ned gratis fra bokselskap.no

Table of Contents

Forord

Innledning

Hans Mathæus Refsums livsløp i korte drag

Bedriftsutvikling og karriere

Dekorert papir

Markedsføring

Refsums bokbind i Nasjonalbiblioteket

Refsums rolle i norsk bokbinderfag

Bøker i Nasjonalbibliotekets samling (NB)

Bøker med dekorert overtrekk og forsats, innkjøpt til NB i 2007

Bøker med dekorert papirovertrekk i NBs samling

Magasinfunn

Bøker i Universitetsbiblioteket i Bergens samling (UBB)

Dekorerte papirer fra Oslo Katedralskoles historiske boksamling

Et utvalg av Refsums ryggklisjéer i Oslo Katedralskoles historiske boksamling

Bøker i privat eie (Priv)

Refsums bokbinderetiketter og -stempler

Eksempler på prøver av «haandfarvet papir» montert i Refsums utgivelser

Knytemapper i Nasjonalmuseets samling (NM)

Litteraturliste

[English version of preface and introduction]

Preface

Introduction

Life of H.M. Refsum – a short biography

Business development and career

Decorated paper

Marketing

H. M. Refsum's bindings in the National Library

H. M. Refsum's role in Norwegian bookbinding craft

Noter