Kirsti Grinde og Anne Jorunn Kydland

Musikk til Henrik Wergelands dikterverker

NB tema 1

Nasjonalbiblioteket/bokselskap.no

Oslo 2017

Kirsti Grinde og Anne Jorunn Kydland:

Musikk til Henrik Wergelands dikterverker

NB tema 1

Nasjonalbiblioteket/bokselskap.no, Oslo 2017

ISBN: 978-82-7965-329-5 (digital, bokselskap.no),

978-82-7965-330-1 (epub), 978-82-7965-331-8 (mobi)

ISSN: 2535-3810

Publisert: 2017. Oppdatert: juli 2023

Henvendelser om denne utgivelsen kan rettes til: kontakt@bokselskap.no

Teksten er lastet ned fra bokselskap.no

Forord

NB tema er Nasjonalbibliotekets serie for tematiske fagressurser. Den består av emne- og forfatterbibliografier, diskografier, biografier og andre oversikter. Serien gir kvalitetssikrede tematiske innganger til Nasjonalbibliotekets egen samling så vel som til andre relevante samlinger.

Med NB tema ønsker Nasjonalbiblioteket å gjøre tilgjengelig ulike emneinnganger til norsk kulturarv til glede for forskning og dokumentasjon og for den allment interesserte. Hver utgave har en introduksjon om innhold, kilder og bakgrunn, samt om de prinsipper som ligger til grunn for utvalg, presentasjonsform m.m.

Serien NB tema inneholder bl.a. separate oversikter over melodier til tekster av sentrale forfattere. Nevnes kan Henrik Wergeland (1808–1845), Henrik Ibsen (1828–1906), Bjørnstjerne Bjørnson (1832–1910) og Aasmund Olavsson Vinje (1818–1870). På «sangens vinger» har disse og mange andre diktere nådd ut, gjennom sangsamlinger, lesebøker og romansehefter.

Oversiktene er for en del basert på tidligere versjoner som er blitt revidert og supplert i forbindelse med denne nye digitale utgivelsen. De har med andre ord ulik forhistorie og får følgelig i noen grad ulik struktur. Et viktig tildriv for igangsetting av prosjektet var et arbeid utført av Ivar Roger Hansen. Hans bibliografi over musikk knyttet til Knut Hamsuns diktning, Der synger i mig en Tone, kom ut i Nasjonalbibliotekets bibliografi-serie som nr. 7 i 2003.

Arbeidet med å registrere musikk til Henrik Wergelands tekster har pågått gjennom flere år. I 2003 tok det for alvor fart og ble intensivert på grunn av det tilstundende 200-årsjubileet for dikterens fødsel i 2008. Resultatet kom i 2010 (revidert utgave i 2011), Musikk til Henrik Wergelands diktning, publisert av Nasjonalbiblioteket som en oversikt i pdf-format, tilgjengelig gjennom bibliotekets nettside og katalog. Registeret var utarbeidet av Kirsti Grinde og Anne Jorunn Kydland. I den digitale utgaven i NB tema føyes det til opplysninger innhentet i de senere årene.

I 1982 ga Øyvind Anker og Kirsti Grinde ut oversikten Musikk til Bjørnstjerne Bjørnsons dikterverker i samarbeid med personalet ved bibliotekets musikkseksjon (som bar navnet Norsk musikksamling, den gang en del av Universitetsbiblioteket). Etter å ha vært i bruk i mange år er oversikten gjennomgått på nytt, omarbeidet og betraktelig utvidet av Grinde.

Tilskyndet av Ibsen-året 2006 startet Grinde på et tilsvarende register over Musikk til Henrik Ibsens dikterverker, og 200-årsjubileet for Aasmund Olavsson Vinjes fødsel i 2018 ga anledning til å samle tonesettinger til Vinjes tekster. Planen er å supplere med flere tilsvarende oversikter innenfor serien NB tema.

Grindes intensjon med oversiktene er ikke å lage historiske fremstillinger hvor de eldste forekomstene til enhver tid er tilgodesett, men et hjelpemiddel til å finne melodiene. Når en sang er hentet fra en sangantologi/visesamling, noteres dette med «I:»-henvisning.

Eksempel:

I: Norsk visebok : norske vise- og sangtradisjoner gjennom 500 år.

Når sangen er hentet fra et musikkverk/en samling fra en og samme komponist, brukes ikke «I:»-henvisning.

Betegnelsen «partitur» er i bruk når det er flere enn én stemme og disse stemmene står under hverandre.

Innledning

Henrik Wergeland gjennom toner

Svært mange av Wergelands tekster er tenkt sunget. Selv anvendte han i utpreget grad eksisterende melodier folk antagelig var fortrolige med. Utvalget var stort: en utenlandsk sjømannssang, en dansk selskapssang, en tysk salmetone, en fransk revolusjonssang eller en Bellman-melodi, melodier fra musikkteater (vaudeviller) eller syngespill, folkemelodier av skotsk, engelsk, irsk, fransk, svensk og tysk opphav. Det varierte spekter av melodier han foreslo, gir oss et innblikk i samtidens sanglige allmenngods, trolig ikke bare blant de øvre lag i befolkningen, men også i videre kretser. Wergeland tok dessuten kontakt med en lang rekke komponister i Norden og oppfordret dem til å tonesette tekstene hans. På denne måten kunne han også stimulere til mer aktivt og frodig musikkliv.

Wergeland trodde på den bundne form som pedagogisk virkemiddel for å gjøre mennesker skikket til å delta i samfunnslivet som ansvarsbevisste borgere, at historie, naturlære, grammatikk, politiske og etiske betraktninger lettere ble formidlet hvis emnene ble utstyrt med sangens vinger.

Han møtte folket gjennom dets eget repertoar, for eksempel via taktfaste brukssanger som lettet koordineringen av et tungt, ensformig arbeid. De mange humørfylte og oppbyggelige visene for arbeidsfolk til lands (steinhuggerne, vedskjærerne og veiarbeiderne) og til vanns (sjømennene) skulle nok forkorte lange arbeidsøkter, men ikke minst gi arbeidstakeren verdighet og tekster av verdi. Wergelands folkelige sanger kom ofte ut som små skillingstrykk, lette å spre og billige å kjøpe, hvis de ikke ble delt ut gratis. Ved selv å levere bidrag innenfor blant annet sjantitradisjonen bidro Wergeland til å synliggjøre en oversett, ringeaktet genre, og gjøre den kunstnerisk akseptert. I en tid da det ikke var vanlig i Norge å publisere sangbøker med notebilag, ga Henrik Wergeland ut den første visebok her til lands beregnet på sjøfolk: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand (1839).

Wergelands melodivalg kan gi verdifulle signaler om hvordan han selv oppfattet grunnstemningen i egne dikt. Er atmosfæren elegisk eller optimistisk? Noen vil kanskje synes det er eiendommelig at den irske danseliknende folkemelodien Rory o'Moore er melodiforelegg for Damen med Harpen og De to Elskerinder. Men det forteller muligens noe om at Wergeland slett ikke oppfattet diktenes grunnkarakter som tung, men offensiv og spenstig.

Tonesettingene knyttet til Wergelands diktning har bidratt til å kaste nytt lys over Wergeland-resepsjonen. Bjørnstjerne Bjørnson er trolig den dikteren som hyppigst dukker opp i allsang- og visebøker gjennom årtiene; det er en kjent sak. Men at Wergeland i så stor grad ønsket å bli – og faktisk ble – formidlet gjennom sang, har man antagelig vært mindre klar over. Vel finner vi hans tekster i mange romanser skrevet for en solist, i en god del korsanger (mannskor og kvinnekor) og i større verk, men det er ikke minst innenfor kategorien sanger (enstemmige eller flerstemmige) for den oppvoksende slekt Wergeland er representert som tekstforfatter. I lesebøker, visebøker og skolens sangsamlinger var han, i hvert fall tidligere, alltid representert.

Registeret som her presenteres, inneholder over 300 ulike tekster av Wergeland satt i musikk. Når man så tar i betraktning at enkelte verk har flere tonesatte tekster og mange dikt flere melodier, blir det i sum et stort antall registreringer. Blant de tekstene som har inspirert flest komponister, kan vi nevne Til min Gyldenlak, som opptrer med 18 ulike melodier.

Bakgrunn

Arbeidet med å registrere musikk til Henrik Wergelands tekster har pågått gjennom flere år. I 2003 tok det for alvor fart og ble intensivert på grunn av det tilstundende 200-årsjubileet for dikterens fødsel i 2008.

Registeret baserer seg på skriftlige kilder. Lydopptak eller muntlig traderte tonesettinger er ikke inkludert. Ulike kataloger ved Nasjonalbiblioteket har vært benyttet ved innsamlingen av tonesatte tekster: Samkatalogen for notetrykk (Samnoter), nasjonalbibliografien for norske notetrykk (Nornoter), katalogen over sanger i en rekke sangbøker (Sangindex), kortkatalogen over norske notetrykk og norske manuskripter i Nasjonalbibliotekets musikkseksjon, Oslo (NB mus.ms.), den nettbaserte katalogen over manuskripter (Hanske) og musikktrykk (Oria), katalogen for Nasjonalbibliotekets publiseringstjeneste for norsk samtidsmusikk (NB noter, tidligere notekatalogen i Norsk musikkinformasjon, MIC) og nordiske kataloger. Takk til Anne Ørbæk Jensen (forskningsbibliotekar ved Det Kongelige Bibliotek, København), Veslemøy Heintz (pensjonert fra Statens Musikbibliotek, Stockholm) og Terje Aarset (pensjonert professor ved Høgskulen i Volda). Et upublisert sang- og viseregister utarbeidet av Øyvind Norheim (pensjonert forskningsbibliotekar ved Nasjonalbiblioteket) har vært uvurderlig i søket etter sanger i eldre norske og danske visebøker, skolesangbøker og korhefter. Norsk Forfatter-Lexikon (Kristiania 1885–1908), av J. B. Halvorsen (fullført av Halvdan Koht), bind 6, har også vært et sentralt hjelpemiddel.

Beskrivelse

HOVEDREGISTERET

I hovedregisteret finner vi en alfabetisk ordnet oversikt over tonesatte dikt eller større verk som inneholder tonesatte tekstutsnitt. Ved dikt står førstelinjen notert i parentes. Ved større verk (skuespill, taler, kantater, samlinger) blir det vist til førstelinjen i det fragmentet (dikt, replikker) som er tonesatt. Eksempel:

- Naturhistorie

- (fra «For Børnene», del VI i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember))

- SS I 2, 324–30

- Se:

- Pattedyr. Nr. 1

- Katten. Nr. 2

- Fluen. Nr. 3

- Sommerfuglen. Nr. 4

- Hunden. Nr. 5

- Edderkoppen. Nr. 6

- Hugormen. Nr. 7

- Fuglene. Nr. 8

- Dompapen. Nr. 9

Motsatt vises det fra tekstutsnittet tilbake til hovedverket:

- Pattedyr

- (fra Naturhistorie. Nr. 1)

- (Hunden kommer, er den kaldet)

- SS I 2, 324–25

I hovedregisteret noteres først Wergelands eget melodivalg hvis vi har funnet et slikt, dernest folkemelodier og salmetoner, alfabetisk ordnet, og til slutt komponistene, alfabetisk ordnet med «Anonymus» først. Vi har ikke satt tidsmessige eller geografiske begrensninger, men målet har vært størst mulig grad av fullstendighet.

For tekstens vedkommende blir det i hovedregisteret alltid vist til Henrik Wergelands Samlede skrifter, 23-bindsutgaven utgitt av Herman Jæger, Didrik Arup Seip, Halvdan Koht og Einar Høigaard (Kristiania/Oslo, Steenske forlag 1918–40). For melodiens vedkommende blir det vist til publiserte trykk eller manuskripter i hovedsak fra Nasjonalbiblioteket (NB mus.ms.).

Innførselselement

Titlene har den skrivemåten som forekommer i Samlede skrifter. Hvis det er avvik mellom skrivemåte i førstetrykk og Samlede skrifter, vil det fremgå av hovedregisteret.

Ved utsnitt fra større helheter nytter vi førstelinjen istedenfor tittel.

Når førstelinje og tittel er identiske, gjengis førstelinjen som tankestrek innenfor parentes (–). Eksempel: Kun dagligdags er all din dont (–)

Når det gjelder store musikkverk bygd på Wergeland-tekster, er det ikke laget innførsler på hvert nummer/avsnitt i verket. Det gjelder for eksempel Johannes Haarklous Skabelsen og Mennesket og Kjell Habbestads Adam og Eva.

Bibliografiske opplysninger

Når en sang er hentet fra en sangantologi/visesamling, noteres dette med «I:»-henvisning.

Eksempel:

- I: Norsk visebok : norske vise- og sangtradisjoner gjennom 500 år.

Når sangen er hentet fra et musikkverk/en samling fra en og samme komponist, brukes ikke «I:»-henvisning.

Eksempel:

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Auktion over «Grotten» (Nu skal jeg blive … o saa arm)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

En melodiangivelse noteres med den skrivemåte Wergeland selv anvendte. Ofte varierte han ortografien. Eksempel: «Og kjøre Vatt’n og kjøre Ved», «Og kjøre Vand og kjøre Ved», «Og kjøre Ved og kjøre Vand». Melodioversikten har alle skrivemåter med, dog med henvisninger til en og samme standard: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve’».

Når et manuskript foreligger trykt, oppgir vi ikke manuskriptet, men førstetrykket.

Hvis kildene inneholder feil eller mangler, har vi rettet eller supplert. Eksempelvis har den kjente melodien til «Vi ere en Nation vi med» gjennom tidene blitt tillagt den belgisk-franske komponisten André Ernest Modeste Grétry (1741–1813). Imidlertid vet man ikke sikkert hvem som er melodiskaperen. Derfor oppgir vi den kilden som de fleste er fortrolig med, og som oftest er benyttet av Wergeland selv, Johan Nordahl Bruns «For Norge, Kjæmpers Fødeland».

TILLEGGSREGISTRE

Det samme materialet som vi finner i hovedregisteret, er ordnet alfabetisk i ytterligere to oversikter:

Melodier

Melodioversikten forteller bl.a. hvor man kan finne de melodiene Wergeland oppgir som forelegg, og som hovedregisteret ikke gir nærmere informasjon om. I noen tilfeller har vi vist til samlinger som er lett tilgjengelige i vår tid. I andre tilfelle har vi valgt kilder som Wergeland antakelig eller sikkert kjente til, slik som Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte, utgitt av Lars Roverud (Christiania 1819) og Sangsamling for norske Selskabskredse (Christiania 1840–42), som han selv en periode satt i redaksjonskomitéen for.

Enkelte melodier har vi ennå ikke klart å spore opp. Når Wergeland oppgir «Egen Melodie», «Bekjendt Melodie» eller «Gammel Folkevise» som forelegg, og det metriske mønsteret ikke fører oss til noen eksisterende melodi, har vi foreløpig gitt opp.

Komponister og arrangører

Intet mindre enn ca. 200 komponister og arrangører er knyttet til tekstene, enten gjennom nyskrevne komposisjoner i samtid og ettertid, eller fordi de har satt musikk til andre dikt, tonesettinger som egner seg som melodi til Wergelands tekst.

Martin Andreas Udbye (1820–1889) leverte det største knippe melodier på 1800-tallet; Sigurd Kolsrud (1888–1957) og Tone Groven Holmboe (1930– ) har signert de fleste i nyere tid. Regner vi også med arrangementer, står Ludvig Mathias Lindeman (1812–1887) som en sterk bidragsyter.

Begrensninger

Vi tar ikke sikte på å gi en fullstendig oversikt over samtlige musikalske nedslag av en og samme Wergeland-tekst. Hovednedslagene er valgt ut. Intensjonen har vært:

- a) å nevne førstetrykket av en note eller første gang en tekst er gjengitt med melodiangivelse

- b) å vise bredde når det gjelder arrangementer av den aktuelle melodien

- c) å gjengi publikasjoner som er lett tilgjengelige

Hvis vi ikke finner dokumentert noen melodiforekomst til en tekst, oppgir vi hvor (eller hvordan) den første gang ble trykt (f.eks. som separattrykk, et skillingstrykk). Dersom det likevel ikke har vært mulig å finne førstetrykket av teksten, anvender vi Henrik Wergelands Udvalgte skrifter ved Hartvig Lassen (Christiania 1859) som kilde, en praksis utgiverne av Samlede skrifter fulgte. Men hvis en tekst på en annen side finnes gjengitt i et notetrykk eller i en visesamling, unnlater vi som regel å informere om hvor Wergeland første gang publiserte den. Det kan man likevel finne frem til gjennom registerbindene for Wergelands Samlede skrifter.

Sangtekster fra dramaer

I flere av Wergelands skuespill forekommer det sanger. Hvis vi imidlertid verken hos Wergeland eller i senere samlinger kan finne en melodiangivelse, er disse sangene i regelen ikke tatt med i vårt register. Eksempel: «Sang for Storthinget» (utsnitt fra sangen «Forsamlet er det norske Thing» i dramaet Norge i 1800 og 1836. Syttende Mai-Farce af Siful Sifadda, opført i Det norske Studentersamfund 17. Mai 1836; se: Samlede skrifter II 3, 371–73). Teksten er gjengitt i Norske Flagsange. Med indledning og anmærkninger av Halvdan Koht (Kristiania 1896, 25–26).

Mangel på noter

Noen ganger har det vært aktuelt å føre opp en sang som verken har noter eller melodiangivelse. Det gjelder i følgende tilfelle:

- Samlinger fra Wergelands egen tid (f.eks. Bien og Børnevennen) eller publikasjoner som han selv sto bak hvor han innlemmet tekster som åpenbart var tenkt for sang. Visse ord i tittelen kan indikere det. Eksempler på slike titler: Folkeviser; Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand; Asylvennen: Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler, indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skole.

- En komponist eller et melodiforelegg er nevnt, men melodilinjen har ikke vært mulig å finne. Eksempel: Oscar Nielsens Aftenbøn.

- Ord i tittelen antyder at teksten er tenkt som sang, selv om melodiforelegg mangler. Eksempel: Fordums venner. Ballade. Det metriske mønsteret viser klart til et melodiforelegg. Eksempel: Wergeland skrev mange minnedikt til begravelser. Ved enkelte av disse foreslår han en melodi, for eksempel «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende», som i decennier har fungert som mønstersalme. Det viser seg at Wergeland i flere tilsvarende dikt benytter samme strofemønster som i denne mest brukte «gravsalmestrofen», en betegnelse Hallvard Lie anvender i Norsk verslære (Oslo 1967, 527–28). I slike tilfeller tillater vi oss å innlemme i registeret alle titler i samme versemål, også dikt som ikke har fått melodiangivelse. Wergeland tenkte seg åpenbart teksten sunget, selv om han ikke oppga en melodi. Det samme gjelder mange av hans Robert Burns-oversettelser. Versemålet har han i regelen beholdt, den skotske folketonen vil være kjent fra skotske visesamlinger, og teksten kan knyttes til en gitt melodi.

Nasjonalbiblioteket, 1. desember 2009 og 1. september 2017

Kirsti Grinde og Anne Jorunn Kydland

Hovedregister

I hovedregisteret er titlene fra Samlede skrifter, Kristiania/Oslo, Steenske forl., 1918–40, 23 b., her forkortet SS, benyttet.

17de Mai 1843

(Hammerslag / hør's i dag)

SS I 3, 102

- Mel.: «A la Schmahr. Gl. Melodi» (Wergelands melodivalg)

- 17de Mai 1843 (Hammerslag / hør's i dag)

- I: Morgenbladet. 1843, nr. 141 (21. mai)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 124–26. Uten noter

Adams Sejersang over Løven

Fra Skabelsen, Mennesket og Messias. Et Digt og Mennesket

(Ha, Løven død for Manden)

SS I 2, 263–65

- Ingen melodiangivelse

- Adams Sejersang over Løven (Ha, Løven død for Manden)

- I: Skilling-Magazin, Ny Række I. 1840, nr. 8 (22. februar), 64

Af Lycee-Medlemmer ved Graven

(Paa Blomst ei falde Dugg saa sød)

SS I 2, 86–87

Se: Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. Del I

Af Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere

(Det var han Ola Høiland han var en slem Krabat)

SS I 2, 73–75

- Mel.: «Lieut. Lunds vise» (Wergelands melodivalg)

- Af Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere (Det var han Ola Høiland han var en slem Krabat)

- I: Statsborgeren XX. 1836, nr. 18 (8. september), 144

- Se også: Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven

Afsted over Hav!

Fra Fjeldstuen. 1. akt, 5. scene

(Afsted over Hav!)

SS II 6, 570

Mel.: «Af Fjeld-Eventyret» (Wergelands melodivalg)

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, «Chor af Bönder»

- Amerikafarerne (Afsted over Hav!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 152. Uten noter

- Bull, Ole (1810–1880)

- Se: Fjeldstuen

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Afsted over Hav (–)

- Trestemmig mannskor.

- I: Kompositioner. Samlebind 4, nr. 70. Datert 1.11.70. UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4471:339

Afsted! Ja afsted!

Fra Fjeldstuen: 2. akt, 10. scene

(Afsted! Ja afsted!)

SS II 6, 584–85

Mel.: «Chor (af Fjeld-Eventyret)» (Wergelands melodivalg)

- Thrane Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, «Chor af Bönder»

- [Uten tittel] (Afsted! Ja afsted!)

Aftenbøn

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 3

(Naar jeg lægger mig til Hvile)

SS I 2, 267–68

- Ingen melodiangivelse

- Aftenbøn (Naar jeg lægger mig til Hvile) fra (Vinterblommer)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til Brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Første Hefte. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 68. Uten noter

- Adrian, Benedicte (f. 1963)

- Aftenbøn / Godnat (Når jeg legger meg til hvile)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 116–18

- Fabricius, Jakob (1840–1919)

- Aftensang (Naar jeg lægger mig til Hvile)

- Tre damestemmer, fiolin solo og klaver eller orgel.

- Kjöbenhavn, Kgl. Hofmusikhandel, [s.a.]

- Grøndahl, Agathe Backer (1847–1907)

- Aftenbøn (Naar jeg legger mig til Hvile). Uten opusnummer.

- Sang og klaver

- Kjøbenhavn, Det nordiske Forl., 1896

- Koppang, Ole (1842–1934)

- Barnets englevagt (Når jeg lægger mig til hvile)

- Melodilinje og tekst

- I: Enstemmig norsk Skolesangbog. Ved O. Koppang. Christiania, Warmuth, 1892, nr. 28, 22

- Barnets engler (Når jeg legger meg til hvile)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangtoner til barnas vers. Ved Mathilde Munch. Oslo, Steenske forl., [1929?], [b. 1], nr. 20, 15

- I: Barnas store sangbok. [Red.] Anne-Cath Vestly. Oslo, Cappelen, 1993 (10. oppl.), 13

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 79

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: De Gode, gamle godnattsangene. Redaktør: Mari Maurstad. Oslo, Lunde, cop.1999, 9

- Melodilinje med besifring

- I: Sanger og barneleker. [Redigert av] Ottar Lundstøl. [Oslo], Faktum, 1990, 83. Komponist ikke nevnt

- Koppang, Ole (1842–1934). Tveit, Sigvald (f. 1945) arr.

- Når jeg legger meg til hvile (–)

- Klaver med tekst.

- I: Barnesalmeboka : spillebok. [Utgitt i samarbeid med Kirkerådet]. [Oslo], Verbum, cop. 2005, nr. 273, 282

- Melodilinje med tekst, med tekst og besifring i ulike sang-, salme- og visebøker (noe varierende skrivemåte; ordet «smile» skiftet ut med «side» i de fleste nyere samlinger)

- Lindeman, Peter (1858–1930)

- [Uten tittel] (Naar jeg lægger mig til hvile)

- Melodilinje og tekst.

- I: Barneskolens sangbog : methodisk ordnede øvelser og sange med tekst. Ved J. N. Kobberstad, E. Kobberstad og C. Korneliussen. 1ste hefte (3die og 4de skoleaar). Kristiania, I kommission hos Cammermeyers boghandel, 1899, nr. 36, 21

- Mo, Hans Mathias (1835–1920)

- Barnets englevagt (Naar jeg lægger mig til hvile)

- Melodilinje og tekst.

- I: Sangbog for by- og landsskoler med metodiske regler, øvelser og sange i 3 hefter. Ved Hans Mo og H. C. Thu. Hefte I. Bergen, Giertsen, 1903, nr. 80, 46

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Aftenbønn (Når jeg legger meg til hvile)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 80

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 78

- Nielsen, Oscar (1845–1909?)

- Aftenbøn (Naar jeg lægger mig til hvile)

- I: Udvalgte Sange for «Smaaskolen». Samlede af Oscar Nielsen. 2det forøgede Opl. Christiania, Cammermeyer, 1884, nr. 33, 44. Uten noter

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Aftenbøn (Naar jeg lægger mig til Hvile)

- Trestemmig kor (sopran, alt, bass).

- I: Kompositioner. Samlebind 3, nr. 37. Datert 30.8.61. UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4471:339

- Waaler, Fredrikke Amalie Holtermann Rynning (1865–1952)

- Aftenbønn (Når jeg legger meg til hvile)

- Trestemmig kor (SSA, barne- eller damekor).

- Oslo, Indremisjonsforl., [1948]

- I følge manuskript, NB Mus.ms. 1409:99, er sangen skrevet i 1907

- Blandet kor

- [S.l.], [F. Waaler], [193–?]

Ammens Uhr

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 21

(Maanen skinner; Barnet græder)

SS I 2, 283–84

- Ingen melodiangivelse

- Ammens Uhr (Maanen skinner; Barnet græder)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 69–70. Uten noter

Anden Nat paa Hospitalet

(Ad hvad jeg vil fortælle)

SS I 3, 431–32

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Annen natt på hospitalet = Zweite Nacht im Krankenhaus (Ad hvad jeg vil fortelle = Was ich dem Arzt erzähle). Deutsch von Clare Greverns Mjøen

- Sang og klaver

- Oslo, Norsk Musikforl., [1928]

Archiv-Vise

(Archivaren, / … Gud bevar'en!)

SS I 3, 107–08

«Trad.»

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35, «Gubben Noah/Noach»

- Af H. Wergelands liv. VI (Arkivaren, Gud bevar'en!)

- I: Historiske sange til brug ved folkehøjskoler og amtsskoler. Ved G. Lorentzen og V. Ullmann. Risør, Olsen, 1879, nr. 281, 407–08. Uten noter

- Arkiv-vise (Arkivaren / Gud bevar'en)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Norsk visebok : norske vise- og sangtradisjoner gjennom 500 år. [Oslo], Aventura, cop. 1993, 606

Asylbørnenes Sang

Fra Kong Carl Johan paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844. Nr. II

(O Fattigdom, midt i din Trang)

SS I 3, 145–46

- Mel.: «En Sømand med et modigt Bryst» (Wergelands melodivalg)

- Asylbørnenes Sang (O Fattigdom, midt i din Trang)

- Særskilt utkommet (ikke sett). Tekst etter Henrik Wergelands Samlede Skrifter : […]. Udgivne af Hartvig Lassen. Christiania, Tønsberg, 1852–57, b. 2, 288

- Asylbørnenes Sang (O Fattigdom, midt i din Trang)

- I: For Arbeidsklassen V. 1844, nr. 16 (29. august)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 183–84. Uten noter

Asylbørnenes Sang den 1ste Marts 1839, tilegnet Dameforeningens nærværende og tilkommende Medlemmer

(Siig os, Moder! om det Sandhed er)

SS I 2, 234

Mel.: «Lille Clara bliv ei vred paa mig & c» (Wergelands melodivalg)

- Åhlström, Olof (1756–1835): «Lilla Clara, förebrå ej mig»

- Asylbørnenes Sang den 1ste Marts 1839 (Siig os, Moder! om det Sandhed er)

- I: Asyl- og Skoletidende. 1841, nr. 1–2. (1. mars 1839)

- Asylbørnenes Sang til en af sine Velgjørerinder paa hendes Fødselsdag den 1ste Mars (Siig os, Moder, om det Sandhed er)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 16. Uten noter

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 93–94. Uten noter

Asylbørnenes Sang til H.K.H. Arveprinds Carl Ludvig Eugen paa hans Fødselsdag den 3die Mai 1841

(Til Carl Eugen vi tør ei meer)

SS I 2, 342–43

- Mel.: «I Dalens Skjød en Hytte laae» (Wergelands melodivalg)

- Asylbørnenes Sang til H.K.H. Arveprinds Carl Ludvig Eugen paa hans Fødselsdag den 3die Mai 1841 (Til Carl Eugen vi tør ei meer)

- Særskilt utkommet. Christiania, [Steen], 1841, 2 bl.

- Asylbørnenes Sang til Prinds Carl, (3die Mai 1841, Høistsammes 15de Fødselsdag) (Til Carl Eugen vi tør ei meer)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 23–24. Uten noter

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 15–17. Uten noter

Asylbørnenes Sang til Hds. K.H. Kronprindsessen, 14de Marts Høistsammes Fødselsdag

(Vi ere fattige og smaa)

SS I 2, 336–37

- Mel.: «Jeg er saa fro, jeg er saa glad» (Wergelands melodivalg)

- Asylbørnenes Sang til Hds. K.H. Kronprindsessen (Vi ere fattige og smaa)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 21–22. Uten noter

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 13–15. Uten noter

Asylbørnenes Sang til sin Velgjører, Generalmajor Birch, paa Skjærsommer-dagen 1841

(Nu kommen er, paa Guds Befal)

SS I 2, 348–50

- Mel.: «En Sømand med et modigt Bryst» (Wergelands melodivalg)

- Asylbørnenes Sang til sin Velgjører, Generalmajor Birch, paa Skjærsommerdagen 1841 (Nu kommen er, paa Guds Befal)

- Særskilt utkommet. [Christiania], [Steen, 1841], 2 bl.

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 90–93. Uten noter

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Sankt-Hans sangen (Nu kommen er på Guds befal)

- Klaverpartitur. Noe endret tekst.

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Oslo, NB noter, [19–], nr. 5 og 11, 5, 13–14. Manuskriptkopi

Auktion over «Grotten»

(Nu skal jeg blive … o saa arm)

SS I 3, 407–09

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Auktion over «Grotten» (Nu skal jeg blive … o saa arm)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon.

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Nu skal jeg blive – o, saa arm) (1879)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 172

Bannersang for Kristiania Borgerkorps

(I Fredens Hvile, Friheds Ro)

SS I 2, 172–74

- Mel.: «Pyrenæermarschen (Hvi sove Frankrigs Helte hen?)» (Wergelands melodivalg)

- Bannersang for Kristiania Borgerkorps (I Fredens Hvile, Friheds Ro)

- Særskilt utkommet. Kristiania, Krohn, 1838, 2 bl.

Barnemordersken. Sørgespil i fire Acter

SS II 3, 205–33

Se: Jeg saa Ham. Han sad paa en flygende Hest

Barne-Nytaarsønsker

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 13

Vi ønske hver Hosbond en gylden Disk)

SS I 1, 274

- Dansk folkemelodi

- [Uten tittel] (Vi ønsker hver husbond en gyllen disk)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for skoler : samling 1-, 2- og 3-stemmige sanger for barne- og ungdomsskoler. Av O. Koppang og K. Koppang. Riksmål og landsmål. 3dje bind. Kristiania, Norsk Musikforl., [1921], nr. 31, 26

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Barnenyttårsønsker (Vi ønsker hver husbond en gyllen disk)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte [Oslo], Forlagshuset, [1949], 126

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Virre virre vapp : sanger, sangleker, rim og regler. Samlet og redigert av Sylvi Kielland. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1986, 238–39

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 54–55

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Barnenyttårsønsker (Vi ønsker vår husbond så gyllen en disk)

- Klaver med tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 30–31

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 53–55

Barnepræken

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 5

(En Torsk og en Flynder)

SS I 2, 268–69

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Barnepreken (Har du meget, så gled deg). Siste del av diktet

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka. Selte [Oslo], Forlagshuset, [1949], 115

- Barnepreken (En torsk og en flyndre)

- Klaverpartitur

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Oslo, NB noter, [19–], nr. 9, 11–12. Manuskriptkopi

- Steen, Gunnar A. (f. 1950)

- Barnepreken (En torsk og en flyndre)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag [Tangen]: Suttung, 1984, 70

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 10–11

Barnet og «Børnevennen»

(Over dybe Dale)

SS I 3, 105–06

- Ingen melodiangivelse

- Barnet og Børnevennen (Over dybe Dale)

- I: Børnevennen I. 1843, nr. 1 (3. mai), 1–2

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 126–29. Uten noter

- Baden, Conrad (1908–1989)

- Barnet (Over dybe Dale)

- Tre like stemmer

- Drammen, Lyche, cop. 1963. (Blandet kor, nr. 83)

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Melodrama (I ditt øyes ringe, barn)

- Tekster sammensatt fra Barnet og «Børnevennen»

- Resitasjon og klaver

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Oslo, NB noter, [19–], nr. 6, 6–10. Manuskriptkopi

- Egeberg, Frederikke (1815–1861)

- Barnet og Børnevennen (Over dybe Dale)

- Sang og klaver

- Digte af Henrik Wergeland : componerede for een Syngestemme med Pianoforte. Eget Forl., Christiania, Lindorff & Hansen, [s.a.]. Nr. 1.

- Ørbæk, Hans Børre (1909–1979)

- Over dype dale (–)

- Melodilinje og tekst

- I: Løvevisa og andre sanger. Drammen, Lyche, cop. 2004, 32

Barnets Aasyn med en Maanedsrose til en Moder

(Hvor ynderigt, hvor mildt og blødt sig runder)

SS I 2, 65–66

- Barnets Aasyn (med en Maanedsrose til en Moder) (Hvor ynderigt, hvor mildt og blødt sig runder)

- I: Bien 17. 1836, h. 1 (juli), 111–12

- Anonymus

- Barnets Aasyn (Hvor ynderigt, hvor mildt og blødt sig runder)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. 163:19

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Barnets åsyn (Hvor ynderigt, hvor mildt og blødt sig runder). Op. 46 (1959)

- Blandet kor

- Drammen, Lyche, cop. 1973. (Blandet kor, nr 114)

- Damekor

- Drammen, Lyche, cop. 1973. (Kvinnekor, nr 25)

Beinaelven (paa Drammensbroen, 23de Februar 1840)

(Hvor er min fyrige, min kjække Elv)

SS I 2, 290–91

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Beinaelven (Hvor er min fyrige, min kjække Elv)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 26, 24. Trykt som manuskript.

Blomsten

Fra Poesier. Nr. II

(Fagre, hvor arm er din Elsker i dag! Thi Han, som saa gjerne)

SS I 2, 179–80

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Blomsten (Fagre hvor arm er din Elsker i dag! Thi han som saa gjerne)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 15, 19. Trykt som manuskript.

Blaamyra. Ballade, sjungen for Østerdalske Jægercorps og 1ste marscherende Bataillon af 2det throndhjemske Infanterieregiment

(Paa Blaa-Myra Tallen groer)

SS I 1, 275–82

- Ingen melodiangivelse

- Blaa-Myra, Heinqvæde for Thrønder og Østerdøler (Paa Blaa-Myra Tallen groer)

- Særskilt utkommet. Christiania, Krohn, 1832

- Innledning på prosa: Anmærkning

Bordsang paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag den 26. Januar 1843 i Det dramatiske Selskab i Christiania

(Fra dette Tag, I norske Mænd)

SS I 3, 78–79

- Mel.: «For Norge Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Bordsang (Fra dette Tag, I norske Mænd)

- I: Christiania Adresse-Tidende. 1843, nr. 24 (28. januar)

Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang»

(Ved Sjøen, den mørke, bekrandset af Tallen)

SS I 2, 27–28

- Mel.: «Ifjor gjæt'æ Gjeiten i djupaste Dalom» (Wergelands melodivalg)

- Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang» (Ved Sjøen, den mørke, bekrandset af Tallen)

- Sang og klaver

- I: Bien 12. 1835, h. 2 (ca. 1. mai), 126–27 (tekst), [129] (musikkbilag)

- I en anmerkning sier Wergeland: «Her oversat igjen fra Engelsken til den nordenfjeldske Mel: 'Ifjor gjæt'æ Gjeiten i djupaste Dalom'»

- [Uten tittel] (Ved sjøen, den mørke, bekranset av tallen)

- Tostemmig sang

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 410, 394–95 (tekst); nr. 193, 186 (melodilinje til teksten «Så lang er nå vintren»)

- Firstemmig sang

- I: National-og Selskabs-Sange med Musik. Samlet af Knud Henderson. Fjerde betydelig forögede udg. Chicago, Ill., John Anderson publ. co., 1903, 69, 112–13 (Samme melodi som Reisi til Sætren)

- Kjerulf, Halfdan (1815–1868)

- Ved Sjøen den mørke (Ved Sjøen den mørke, bekrandset af Tallen)

- Sang og klaver

- Otte norske Viser med Pianoforte. Op. 6, nr. 2. Stockholm, Hirsch, 1859

- Samlede verker. B. 1: «Romanser». Utgitt av Nils Grinde. Oslo, Musikk-Huset, cop. 1977, nr. 59, 216–18. HK 132. Komponert 1857

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg] Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 37, 38–39

- Mannskor

- Album : Fem og firti Sange : komponerede eller arrangerede af Halfdan Kjerulf for hans Kvartet. Udgivne af H. Kjerulfs Kvartet. Christiania, Tønsbergs Bog- og Nodetr., [1868], nr. 19, 47–49

- Samlede verker. B. IV: «Komposisjoner og arrangementer for mannsstemmer». Utgitt av Nils Grinde. Oslo, Musikk-Huset, 1998, nr. 27, 63–64. HK 132

- Schram, Peter (1819–1895)

- Norsk Kjærlighedssang (Ved Sjøen, den mørke, bekranset af tallen)

- Sang og klaver

- 4 Sange componerede og Hendes kongelige Høihed Kronprindsesse Lovisa af Danmark allerunderdanigst tilegnede af Peter Schram. Kongelig dansk Kammersanger. Kjøbenhavn, W. Hansen, [s.a.], [nr. 2], 4–5

- Söderman, Johan August (1832–1876)

- Norsk Kjaerlighedssang (Ved Sjöen, den mörke, bekrandset af Tallen)

- Sang og klaver

- No. 1. Norsk Kjaerlighedssang; No. 2. Det første Haandtryk. Stockholm, Elkan & Schildknecht, [s.a.], 2–4

Brylluppet paa Styrheim

(Gamle Halvard holdt et Bryllup, som var grisk)

SS I 1, 358–60

- Mel.: «Stusle Søndagsqvellen» (Wergelands melodivalg)

- Brylluppet paa Styrheim (Gamle Halvard holdt et Bryllup, som var grisk)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Tredie Række. Christiania, [s.n.], 1833 [1. juli], 10. vise (ikke sett)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 23–26. Uten noter

- Utvidet og omdiktet til romeriksdialekt våren 1840, se Bryllupet paa Styri

Brylluppet paa Styri

(Halvar Styre holdt et Bryllop, som va grisk). På romeriksdialekt og omarbeidet versjon av Bryllupet paa Styrheim. Se denne

SS VI 1, 299–302

- Mel.: «Længje venta Laurdags Kvællen» (Wergelands melodivalg)

- Brylluppet paa Styri (Halvar Styre holdt et Bryllop, som va grisk)

- I: Samling af Sange, Folkeviser og Stev i Norske Almuedialekter. Med en Indledning af Jørgen Moe. Christiania, Malling, 1840 [juli], nr. 40, 123–24. Notebilag ved L.M. Lindeman

Brændevinet

(Efter det svenske) [Wilhelm v. Braun]

(Frisk laa Hjernen inden haard Forbening)

SS I 3, 61–63

- Ingen melodiangivelse

- Brændevinet (Frisk laa Hjernen inden haard Forbening)

- Særskilt utkommet. Christiania, Abelsted, 1842, 2 bl.

- I: For Arbeidsklassen III. 1842, nr. 19–20 (20. oktober)

- I: Maadeholdstidende 1. [1842], 41

- I: Lillehammers Tilskuer. 1843, nr. 6 (20. januar)

Børnesange

(i For Arbeidsklassen II. 1841, nr. 24 (22. desember))

SS I 2, 406–10

Se:

Smaaguttenes Nationalsang. Nr. 1

For Kongen. Nr. 2

Vesle Hans'es Eventyr i Skoven. Nr. 3

Reenlighed eller Linerlen. Nr. 4

Campbellerne eller Den hjemkomne Søn. Syngestykke i to Akter

SS II 4, 1–88

- Musikk av forskjellige komponister. Muth-Rasmussen, Paul Diderich (1806–1855), arr.

- Campbellerne eller den hjemkomne Søn : Skuespil I 4 Acter : med tilhørende Prolog af Henrik Wergeland : Musiken af forskjellige Componister

- Manuskript, NB Mus.ms. 4945:431. Vokalstemmer (enkelte). Partitur og orkesterstemmer mangler

- Se også:

- Den gamle Mand

- Den ærefulde Fattigdom

- John Anderson

- Skotlænderen i Indien

Cantate afsjungen i Det norske Studentersamfund den 7den1 November 1826.

(Lunden er mørk – Tungsindighed bygger)

SS I 1, 20–22

- Lemming, Fredrik Carl (1782–1846)

- Cantate Afsjungen i Det norske Studentersamfund den 27de November 1826. Ordene af Hr. Studios. Theol. Wergeland. Musiken af Hr. Kammermusicus Lemming. Christiania, [s.n.], [s.a.].n2

- Se: Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880. J.B. Halvorsen. Kristiania, Den norske Forlagsforening, 1885–1908, b. 6 (fullført av Halvdan Koht)

Carl Johan

Fra Hassel-Nødder med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk

(Den Decemberaften i 1838, da Carl Johan (velsignet være))

SS IV 7, 373

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Karl Johan (Den Desemberaften i 1838, da Karl Johan (velsignet være))

- Resitasjon (tenor), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 4. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

Cæsaris

(Retfærdige Gud, vil din Throne Du vige?)

SS I 1, 251–68

- Lammers, Thorvald (1841–1922)

- Hymne af Henrik Wergeland's «Cæsaris» : Digtet i Anledning af den polske Opstand 1830 (Retfærdige Kredsløb, Du er Guds styrende Haand)

- Kor og orkester (Partitur og orkesterstemmer).

- Op. 24. 14. juni 1918. «Fridtjof Nansen tilegnet». Datert 14.6.1918. (Tekst fra avslutningen i Wergelands dikt, SS I 1, 267). Manuskript, NB Mus.ms. 728:60

Damen med Harpen

(Hvor herligt, at bryde de jordiske Baand)

SS I 2, 216–18

- Mel.: «Rory O'Moore» (Wergelands melodivalg), se: Mel.: «Engelsk Favoritmelodi»

- Damen med Harpen (Hvor herligt, at bryde de jordiske Baand)

- I: Bragi : Nytaarsgave for 1839. Anden Aargang. Christiania, M.C. Hansen, trykt hos Wulfsberg, 14. des.1838, 285–88. Se note ved: De to Elskerinder: «Vil tilligemed den følgende Poesi utkomme hos Winther til den engelske Favoritmelodi: 'Rory O'Moore'»

De hellig tre Kongers Reise

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 7

(De hellig' tre Konger sig spurgte frem)

SS I 2, 271

- Ingen melodiangivelse

- De hellig tre Kongers Reise (De hellig' tre Konger sig spurgte frem)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 68–69. Uten noter

- Rostad, Georg Fredrik (1819–?)

- De hellig tre Kongers Reise (De hellig tre Konger sig spurte frem)

- Tostemmig sang

- I: Julesange for Børn : satte i Musik for 2 Stemmer. Af Georg Fr. Rostad. Trondhjem, [s.n.], [s.a.], [nr. 4]

- Sinding, Christian (1856–1941)

- Die heil'gen drei Kön'ge = De hellige tre Kongers Reise (Die heil'gen drei Kön'ge aus Morgenland = De hellig tre Konger sig spurgte frem)

- Sang og klaver

- Oslo, Norsk notestik, [1927]

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- De hellig tre Kongers Reise (De hellig tre Konger sig spurte frem)

- Tre like stemmer

- 28 Sange for tre lige Stemmer. Komponerede af M.A. Udbye. Op.4, nr. 6. Christiania, Feilberg & Landmark, [1858?], 12–13

De hvilende Jægere

(Herover! Ho! Her er en Plet)

SS I 2, 102

- Ingen melodiangivelse

- De hvilende Jægre (Herover! Ho! Her er en Plet)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 155–56

- De hvilende Jægere (Herover! Ho! Her er en Plet)

- I: Bien 20. 1837, h. 1 (april), 123

- I: Diana eller Visebog for norske Jægere : med et Anhang indeholdende danske eller svenske Jægersange samt fire Musikbilag. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1839, nr. 4, 13–14

- Brøgger, C. (–)

- Jægersang (Herover, ho, her er en Plet)

- Mannskor

- I: Udvalgt Samling af norske, svenske og danske flerstemmige Mandssange. Udgiven ved en Del Studenter. Første Bind. Kristania, Winther, [1846], nr. 24, 26–27

De norske Musketerer

(Fremad, norske Musketerer! Mod Fienden! Hurra!)

SS I 2, 75–77

- Ingen melodiangivelse

- De norske Musketerer (Fremad, norske Musketerer! Mod Fienden! Hurra!)

- I: Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere : Samt de norske Musketerers Sang. Christiania, H.L. Risum, 4. aug. 1836. Særskilt utkommet. (Jfr. SS VI 2, 169)

- I: Statsborgeren XX. 1836, nr. 8 (4. august), 63–64

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 74–76. Uten noter

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 113–16

- Teksten er trykt i flere visebøker på 1800-tallet

- Reissiger, Friedrich August (1809–1883)

- a) Norsk Musketersang (Fremad, norske Musketerer! Mod Fienden frem! Hurra!)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 449:42. (Trolig ikke Reissigers håndskrift). Påskrift (med Joh. D. Behrens' håndskrift): «Manuskript tilhørende Joh. D. Behrens. Sangen maa ikke overlades nogen Anden end det norske Jægerkorps Sangf. Til Afbenyttelse»

- b) De norske Musketerer (Fremad, norske Musketerer! Mod Fienden! Hurra!)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 449:42. (Reissigers håndskrift). Datert 27. januar 1861

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- De norske Musketerer (Fremad, norske Musketerer! Mod Fienden Hurra!)

- Mannskor

- 16 firestemmige Mandssange. Komponerede af M.A. Udbye. Op. 24, nr. 8, 10–12. Manuskript, NB Mus.ms. 396:41. Med påskrift: «Betalt for dette Hefte i Honorar, efter Forlangende af Komponisten, firti Spd., 40. Spd. Xania 20/4.62 Joh. D. Behrens»

- De norske Musketerer (Fremad, norske Musketerer)

- Mannskor

- Kompositioner. Samlebind 3, nr. 36. Datert 30.8.61. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4470:339

De to Elskerinder

(«Bliv ei» – sa'e jeg til min Sofie – jaloux)

SS I 2, 213–15

- Mel.: «Rory O'Moore» (Wergelands melodivalg), se: Mel.: «Engelsk Favoritmelodi»

- De to Elskerinder («Bliv ei» – sa'e jeg til min Sofie – jaloux)

- I: Bragi : Nytaarsgave. Christiania, M.C. Hansen, trykt hos Wulfsberg, 14. des.1838, 281. Note: «Vil tilligemed den følgende Poesi [Damen med Harpen] utkomme hos Winther til den engelske Favoritmelodi: 'Rory O'Moore'»

- Mel.: «Engelsk Favoritmelodi» = Mel.: «Rory O'Moore»

- De to Elskerinder («Bliv ei» – sa'e jeg til min Sofie – jaloux)

- Sang og klaver

- I: Lyra. Et musikalsk Maanedsskrift for Piano-Forte, Tredie Aargang, Tolvte Hefte. Kristiania, Edv. Winther, [1838, desember], 2–4.

De Tre

Fra Jøden. Ni blomstrende Torneqviste. Nr. II

(Hvilke skjønne Templer for Menneskekjærligheden ere ikke Orientalernes offentlige Herberger?)

SS I 3, 21–27

- Habbestad, Kjell (f. 1955)

- De Tre (Enhver Religion har et mildt og kjærligt Hjerte). Op. 83. Fra Jøden

- Fløyte, fiolin, cello, tape og resitasjon.

- Manuskript og innspilling hos komponisten, 2008

De tre Par og den Ene

Fra Forstandsøvelser. Nr. 1

(For Øren to, men Mund kun een)

SS I 2, 331

- Formoe, Terje (f. 1949)

- De tre Par og den ene (For ører to, men munn kun en)

- Melodilinje med tekst, tostemmig sang, klokkespill og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 145–47

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- De tre par og den ene (For ører to, men munn kun en)

- Klaver med tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 36–37

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 38

Den Elskte

Fra Poesier. Nr. V

(Guld er Støv og Purpur Pjalt)

SS I 2, 184–85

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Den Elskte (Guld er Støv og Purpur Pjalt)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 18, 21. Trykt som manuskript.

Den engelske Lods

SS I 3, 191–314

Se: Søfolkene

Den fangne Bonde paa Agershuus

SS I 2, 58–63

Se: Hybenbusken

Den flittige, tarvelige, tilfredse Bonde

(Skjyruklang, / Sliulsang / – det er Bondens Fela)

SS I 1, 361–62

- Ingen melodiangivelse

- Den flittige, tarvelige, tilfredse Bonde (Skjyruklang, / Sliulsang / – det er Bondens Fela)

- I: Folkebladet. 1833, nr. 2 (8. januar). Innledning på prosa

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Tredie Række. Christiania, [s.n.], 1833 [1. juli], 11. vise (ikke sett)

- Omdiktet til romeriksdialekt våren 1840, se Den norske Bonde

Den første Gang

(«…For første Gang, for første Gang»)

SS I 2, 149–53

- Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Omkved – Så mild er Gud (Så mild er Gud, at Alt, hvor smaat). 5. strofe av diktet

- Melodilinje og tekst

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Folkemelodi fra Hardanger, Ulvik (Ulvvik), nedtegnet av Olav Sande

- se: Den første Sommerfugl

- Folkemelodi fra Setesdal ved Olav Bjørgum (informant)

- Den første Gang («… For første gang, for første gang»)

- Melodilinje og tekst (nedtegnet av Morten Jacobsen).

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 58–59

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Den første Gang (En Søn blant dine, elskte Land)

- Resitasjon (tenor), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 7. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Hernes, Kristian (f. 1976)

- Den første gang (For første gang, for første gang). [Christian Hernes]

- Blandet kor og klaver

- Oslo, Norsk Musikforl, 2007

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Den første Gang («For første Gang, for første Gang»)

- Klaver med tekst

- Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 12, 18. Trykt som manuskript.

Den første Omfavnelse

Fra Poesier. Nr. IX

(Kommer nu Sorger! knuger mit Bryst)

SS I 2, 189–91

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Den første Omfavnelse (Kommer nu Sorger! knuger mit Bryst)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Den første Omfavnelse (Kommer nu Sorger! knuger mit Bryst!)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 19, 21. Trykt som manuskript.

Den første Sommerfugl

(Min Sommerfugl, flyv ind! flyv ind!)

SS I 2, 105–09

- Folkemelodi fra Hardanger, Ulvik (Ulvvik), nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Min sommerfugl, flyv ind! flyv ind!)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 158. Fotnote: «Same tonen kann brukast til 'For første gang': Wergeland». Se: Den første Gang

- Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Den første sommerfugl (Min Sommerfugl, flyv ind! flyv ind!)

- Melodilinje og tekst

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Den første Sommerfugl (Min Sommerfugl, flyv ind! flyv ind!)

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 8. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Hernes, Kristian (f. 1976)

- Den første sommerfugl (Min sommerfugl, fly inn!)

- Blandet kor og klaver

- Oslo, Norsk Musikforl., 2008

- Holst, Elling Bolt (1849–1915)

- Den første Sommerfugl (Min sommerfugl, flyv ind)

- Sang og klaver

- I: [Rester av et samlebind med egne og andres komposjoner]. Manuskript, NB Mus.ms. 4140:323, 6–7

- Min Sommerfugl (Min sommerfugl, flyv ind)

- Sang og klaver

- I: [Hefte med egne og andres komposisjoner. Datert] 22.11.96. Manuskript, NB Mus.ms. 4138:323, 3–4. Komposisjonen datert: «23.9.79»

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Den første Sommerfugl (Min sommerfugl, flyv ind)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

- Klewe, Andreas (1832–1903)

- Den første Sommerfugl (Flyv første Sommerfugl, flyv ind!)

- Blandet kor

- Tolv Sange for blandet Kor, Sopran, Alt, Tenor og Bass. Op. 15. Christiania, Mallings Boghandel, 1881, 25–26

- Lehmann, Theodor (1847–?)

- Den første Sommerfugl (Min første Sommerfugl, flyv ind!)

- Sang og klaver

- Fire Sange komponeret for en Mezzo Sopran Stemme med Pianoforte Akkompagnement. Op. 5. Christiania, Warmuth, [s.a.]

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940). Bergrud, Gunleik (f. 1942), arr.

- Min sommerfugl (Min sommerfugl, flyv inn! flyv inn!)

- Sang og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 42–45

- Nordheim, Arne (1931–2010)

- Den første sommerfugl (Min sommerfugl, flyv ind! flyv ind!)

- Sang (sopran) og harpe

- Oslo, NB noter, 1982. Manuskriptkopi

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Den første Sommerfugl (Flyv, første Sommerfugl, flyv ind)

- Sang og klaver

- I: Sange med Ledsagelse af Piano. Nr. 3. Hamburg, august 1851. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4473:339

- Den første Sommerfulgl [sic]

- Melodilinje og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. 9522:752. Avskrift ved Thaulow. Nesten identisk med ovenfor nevnte

- Den første Sommerfugl (En Sommerfugl? Hva mere smukt)

- Tre like stemmer

- 28 Sange for tre lige Stemmer. Op. 4, nr. 9. Christiania, Feilberg & Landmark, [1858?], nr. 9

- Den første Sommerfugl (En Sommerfugl. Hvad er saa smukt)

- Tre stemmer.

- I: [20] Partitur [og annet] 3 h. 14/7. 54. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim)

- Kanon (Flyv, første Sommerfugl, flyv ind)

- Fire stemmer.

- I: [17] Kompositioner. [Samlebind 4] nr. 10. 8/12. 67. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim)

- Ursin, Christopher/Kristoffer (1870–1920)? Ursin, Kristoffer (–), arr.

- Den første Sommerfugl (Min Sommerfugl flyv ind)

- Sang og klaver

- I: [Arrangementer av egne og andres verker] 18/11 97 Henr Wergeland. Manuskript, NB Mus.ms. 8035:626, s. 40. Partituret har tilhørt Kristoffer Ursin

Den gamle Mand (Af den skotske Folkedigter «Robert Burns»)

(Hvor frisk og grøn, hvor ungdomsskjøn)

SS I 2, 77–78

- Ingen melodiangivelse (= The auld man's winter thought i melodiregisteret)

- Den gamle Mand (Af den skotske Folkedigter «Robert Burns») (Hvor frisk og grøn, hvor ungdomsskjøn)

- I: Skilling-Magazin II. 1836, nr. 15 (13. august), 120

- I: Campbellerne, 2. akt, 7. scene, omarbeidet. SS II 4, 58–59

- [Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)]

- Romance af Campbellerne (Hvor frisk og grøn, hvor ungdomsskjøn)

- Sang og klaver

- I: Lyra. Et musikalsk Maanedsskrift for Piano-Forte, Tredie Aargang, Andet Hefte. Kristiania, Edv. Winther, [1838, februar], 2–3.

Den graa Kappe

(Spørg ei om Alenmaal ved hva)

SS I 2, 12–16

- Svensk folkemelodi: «Ock liten Karin»

- [Uten tittel] (Spør ei om alenmål ved hva)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri, Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 381, 369 (noter se: nr. 438, «Svensk folkemelodi», tostemmig).

Den norske Almuestalsmand

(Den hedeste Flamme i Nordmandens Indre)

SS I 2, 241–43

- Mel.: «[…] en bekjent Almuemelodi» (Wergelands melodivalg). Samme versemål som: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- Den norske Almuestalsmand (Den hedeste Flamme i Nordmandens Indre)

- I: Läsning i blandade Ämnen. Ny serie. Carlstad, Adlersparre, 1839–40, h. 4, 4

- Enkelte linjer trykt i For Menigmand : et patriotisk Flyveblad. 1838, nr. 10 (17. mai)

Den norske Bonde

(Skjyruklang, / Sliulsang / - De' er Bondens Fele). Omarbeidet til romeriksdialekt 1840 av Den flittige, tarvelige tilfredse norske Bonde

SS VI 1, 302–03

- Ingen melodiangivelse

- Den norske Bonde (Skjyruklang, / Sliulsang / – De' er Bondens Fele)

- I: Samling af Sange, Folkeviser og Stev i Norske Almuedialekter. Med en Indledning af Jørgen Moe. Christiania, Malling, 1840 [juli], nr. 41, 127–28. Notebilag ved L. M. Lindeman

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 142–43. Uten noter.

Den norske Bondemand gaaer i Sved

Fra Stockholmsfareren. Syttende-mai-stykke af Siful Sifadda. 2. akt, 4. scene. Den gamle Soldat

(Den norske Bondemand gaaer i Sved)

SS II 3, 408–09

- Mel.: «Hr. Zinklar drog over o. s. v.» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Den norske Bondemand gaaer i Sved)

Den norske Marseillaner. Syttende Mais-Sang 1834

(Op I brave Sønner af Norge!)

SS I 2, 5–8

- Ingen melodiangivelse

- Den norske Marseillaner. Syttende Mais-Sang. 1834 (Op I brave Sønner af Norge!)

- Særskilt utkommet 15. mai 1834 (ikke sett). Gjenopptrykt i Statsborgeren XIV. 1834, nr. 6–7 (19. oktober), 53–56. Fotnote: «Afsjungen ved Konstitutionsfestens Høitideligholdelse i Næs's Præstegjæld paa Øvre Rommerige d.A.»

- Den norske Marseillaner, 17 Mai- Sang (Op I brave Sønner af Norge!)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 33–36

- Den norske Marseillaner, 17de Mai Sang (Op I brave Sønner af Norge!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 39–42. Uten noter

- Mel.: «Hulde frihed etc. (see No. 31)»

- [Lisle, Claude Joseph Rouget de (1760–1836): La Marseillaise (Marseillaisen)]

- Norsk Marseillaner (Op I brave Sønner af Norge!)

- Trestemmig sang

- I: Sangsamling for norske Selskabskredse. Udgiven af Det norske Studentersamfund. Med fleerstemmige Melodier i Texten. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1842, nr. 35, 70–72

- Lisle, Claude Joseph Rouget de (1760–1836): La Marseillaise (Marseillaisen)

- [Uten tittel] (Frihed Seier i Kampen forgjetter). (2. og 3. strofe av opprinnelig tekst)

- I: Viser og Sange for Ungdommen. Samlede og udgivne nærmest til Brug ved Folkehøiskolerne af H.K. Foosnæs og L.M. Bentsen. Kristiania, Lund, 1872, nr. 130, 100. Uten noter

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Gjennemseede af Ludv. M. Lindeman. Christiania, Lund, 1873, nr. 130, 54–55

- Sangen er trykt i mange sangbøker på 1800- og 1900-tallet.

Den pohlske Nationalsang (oversat af Henr. Wergeland)

(End er Pohlen ei i Graven)

SS I 1, 272–73

- Polsk folkemelodi. Behrens, Johan Diederich (1820–80), arr.

- Polsk Nationalsang (End er Polen ej i Graven). «Polsk Folkevise. (Oversat af H. Wergeland)»

- Mannskor

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposisjoner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [4. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1860–65], b. 19, h. 2, nr. 362

- Polsk folkemelodi. Koppang, Ole (1842–1934), arr.

- Polsk Frihedssang (End er Polen ei i Graven)

- Tostemmig sang

- I: Tostemmige Melodier til «Udvalg af Sange for Skolen». Harmoniserede af O. Koppang. Kristiania, Lund, 1876, nr. 49, 40–41

Den smukke Familie

(Mærkværdigt! O, meer end Mærkværdigt! Vidunder! Vidunder!)

SS I 3, 436–38

- Kaada, John Erik (f. 1975)

- Den smukke familie (Mærkværdigt o mer enn merkværdigt)

- Kor, 5 bassklarinetter.

- Manuskript hos komponisten, 2008

Den ærefulde Fattigdom

(av Robert Burns, gjendiktet av Wergeland)

(Lud ei med Hov'det, Fattigdom med Ære!)

SS I 2, 134–36

- Mel.: «En udsat Melodie» (Wergelands melodivalg) (= «Dig elskte Frankrig»? i melodiregisteret)

- Glück, Johann Ludwig Friedrich (1793-1840): Bertrands Abschied

- Den ærefulde Fattigdom (Lud ei med Hov'det, Fattigdom med Ære!)

- I: Statsborgeren XXIII. 1837, nr. 19 (23. juli), 150

- I: Campbellerne, 2. akt, 1. scene , uforandret opptatt sommeren 1837. Se: SS II 4, 47–48

Der voxer paa min Odelsbund

Fra «Eftermæle» i For Almuen. Tredje Hefte. «Den norske Bondes nyttige Kundskab om de Læge-, Farve-, Garve-, samt Gift-Planter, der voxe paa hans Jord»

(Der voxer paa min Odelsbund)

SS IV 1, 154–55

«Dette er en Maimorgen-psalme», skriver Wergeland (IV 1, 155)

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Maimorgensalme (Der vokser på min odelsbunn)

- Sang og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 32–33

Det befriede Europa

(… Fra Caucasus? blinker min Sjel fra Caucasus?)

SS I 1, 396–407

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Det befriede Europa (Ejah! Hva ser jeg? Hver Nat en rødere Morgen føder). Utsnitt fra Wergelands dikt

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 2. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

Det er min Sjel en frydfuld Trang

Fra Engelsk Salt

(Det er min Sjel en frydfuld Trang)

SS II 5, 296–98

- Ingen melodiangivelse

- [Uten tittel] (Det er min Sjel en frydfuld Trang)

- Trykt i Engelsk Salt. «Efterspil», 11. februar 1841

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalgvalg)

- Dalvise (Det er min Sjel en frydfuld Trang)

- Særskilt utkommet (2 dobbeltblad, 2 skilling): Fem Folkeviser af Henr. Wergeland: Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen); Skildvagt-Nyn; Steinbryter-Vise. Samt: Kong Kristian den Andens Ballade; Dalvise. [S.l.] , Steen, [17. juli] 1841

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 56–59. Uten noter

- Norges natur (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodiske Sangøvelser : indeholdende 60 Melodier til A. Reitans Udvalg af Sange og Rim. Ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, [s.n.], 1860, nr. 26, 15

- Det er min sjel en frydfull trang (–)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Syng livet : allsangbok for hele Norge. [Red.: Øivind Berg [et al.]]. [Oslo], Noregs kristelege folkehøgskolelag, cop. 2006, nr. 437, 558–59

- «For Norge, Kjæmpers Fødeland». Alnæs, Eyvind (1872–1932), arr.

- [Uten tittel] (Det er min sjæl en frydfuld trang)

- Tostemmig sang

- I: Skolens sangbok. Samlet av Mads Berg. Kristiania, Aschehoug, 1914, nr. 67, 51–52

- «For Norge, Kjæmpers Fødeland». Olsen, Sparre (1903–1984), arr.

- Det er min sjel en frydfull trang (–)

- Tostemmig sang

- Syng Norge : en samling kjente sanger arr. : for to- og trestemmig kor til bruk bl.a. i skole, heim og radio. Op. 44, nr. 1. Hefte III. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1953, nr. 47, 42

- «For Norge, Kjæmpers Fødeland». Winter-Hjelm, Otto (1837–1931), arr.

- Norges natur (Det er min sjæl en frydfuld trang)

- Trestemmig sang (sopran 1–2, baryton).

- I: [Hefte med sanger for blandet kor. Trestemmig utsatte av O. Winter-Hjelm], nr. 2. Manuskript, NB Mus.ms. 3209:261

- «For Norge, Kjæmpers Fødeland». Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- [Uten tittel]

- Trestemmig sang

- I: Sange for Sopran, Alt og Baryton. [Utvalgt av Anders Reitan], nr. 26. Manuskript, NB Mus.ms. 5840:510

- Folkemelodi fra Hardanger, Ulvik (Ulvvik), nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Det er min sjæl en frydfuld trang)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 168

- Mel.: «Hvor saare lidet vil der til»

- Norsk Dalvise (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Ny Samling af fædrelandske Sange, udgiven af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Kjøbenhavn, Klein, 1846, 91–94

- Anonymus

- Norges natur (uten tekst)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 521:44. Joh. D. Behrens har skrevet sin signatur og året 1867 på manuskriptet, samt «Anonymt fremsendt» ved tittelen

- Heiberg, Johanne Louise (1821–1890)

- [Uten tittel og førstelinje]

- Melodilinje

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 299, 216 («Vi har et gammelt fædreland»)

- Hernes, Kristian (f. 1976)

- Efterspill til Engelsk salt (Det er min sjel en frydfull trang)

- Blandet kor og klaver

- Oslo, Norsk musikforl., cop. 2008. 1 partitur (s. 2–7)

- Hilde, Theodor (1836–1904)

- Norges Natur (Det er min Sjel en frydfuld Trang)

- Mannskor

- Fire Sange for firestemmig Mandskor. Christiania, [s.n.], 1871, nr. 2, 4–5

- Kjerulf, Halfdan (1815–1868)

- Norges Natur (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Mannskor

- Samlede verker, b. IV: «Komposisjoner og arrangementer for mannsstemmer». Utgitt av Nils Grinde. HK 141. Oslo, Musikk-Huset, 1998, nr. 31. Komponert i juli 1858, bearbeidet i 1859

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposisjoner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [4. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1860–65], b. 16, h. 4, nr. 315, 30–31. 6 strofer

- Kjerulf, Halfdan (1815–1868). Beck, Thomas (1899–1963), arr.

- Dalvise (Det er min sjel en frydfull trang)

- Blandet kor

- [S.l., T. Beck?, 19-]

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Dalvise (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Klaver med tekst

- Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 27, 24. Trykt som manuskript.

- Lasson, Niels Quist (1836–1876)

- Norges Natur (Det er min Sjel en frydfuld Trang)

- Mannskor

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposisjoner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [3. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1855–59], b. 13, h. 2, nr. 247, 12–13

- Lehmann, Frederikke Barth (1819–1904). Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- [Uten tittel] (Det er min Sjel en frydfuld Trang)

- Blandet kor (SAB + tenor ad. lib.)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Tredie Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1865, nr. 93, 15–16 (Tillegg: nr. 93, 5–6)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 9503:752. Ludvig M. Lindemans håndskrift, utkast

- Lindeman, Just Riddervold (1822–1894)

- Norges Natur (Det er min Sjel en frydfuld Trang)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 485:43. Med påskrift: «Dette er Komponistens egen Harmonisering. Th. Hilde»

- Mo, Hans (1835–1920)

- Norges natur (Det er min sjel en frydfuld trang)

- Tostemmig sang

- I: 50 melodier til sange og religiøse digte i H. Grønsdals læsebog for almue- og borgerskoler : tostemmigt arrangerede. Af Hans Mo. Bergen, Beyer, 1882, nr. 48, 29–30

- Nordraak, Rikard (1842–1866)

- Dalvise (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 439:42. Manuskript for nr. 482 i Behrens' samling av mannskorsanger (se nedenfor), men tilføyd Behrens' endringer i satsbildet (med blå blyant). Joh. D. Behrens har datert manuskriptet 23/5-64

- Norges Natur (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Mannskor

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposistioner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [5. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1866–70], b. 24, h. 5, nr. 482, 4–5. 5 strofer

- Reissiger, Friedrich August (1809–1883)

- Norges Natur (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 468:43. Utgave A og B

- Rung, Henrik (1807–1871)

- Dalvise (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Sang og klaver

- Manuskript, Det kgl. Bibliotek, København. MA ms 5145 mu 9705.2800

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Norges Natur (Det er min Sjæl en frydfuld Trang)

- Mannskor

- 16 firestemmige Mandssange. Op. 24, nr. 12 (8). Manuskript, NB Mus.ms. 396:41

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger: med Bidrag af originale Komposisjoner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [4. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1860–65], b. 20, h. 5, nr. 396. 6 strofer

- Norges Natur (Det er min Sjæl en frydfuld Trang) (annen melodi enn ovenfor)

- Tre like stemmer

- I: Trestemmig Sangbog : 166 Sange udsatte for lige Stemmer, til Brug for Skoler og Sangforeninger. Af M.A. Udbye. Første Hefte. Trondhjem, Andersens Enke, 1866, nr. 28, 37–38

- Trestemmig sang (sopran, alt, bass)

- I: Kompositioner, samlebind 3, nr. 35. Datert 28.8.61. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim)

Det frigjorte norske Unions- og Orlogs-Flag

(I Folkets Barm har Kongen læst)

SS VI 1, 344

Særskilt utkommet; 12. juli 1844. (Tilegnet O.R.A. Sandberg. SS V 1, 432)

- Mel.: «Ung Adelsteen paa Thinget stod» (Wergelands melodivalg)

- Det frigjorte norske Unions- og Orlogs-Flag (I Folkets Barm har Kongen læst)

- Særskilt utkommet, 12. juli 1844. Tilegnet O.R.A. Sandberg (se: SS V 1, 432)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 17–19. Uten noter

- For Ret og Sandhed! : Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog fuldbyrdet : Folkevise paa Oscarsdagen den 4de Juli 1844 (I Folkets Barm har Kongen læst)

- I: Norske flagsange. Med indledning og anmærkninger av Halvdan Koht. Kristiania, I kommisjon hos Bertrand Jensen, 1896, 45. De tre første strofene

Det første Haandtryk

Fra Poesier. Nr. VIII

(Din Puls har banket min imod)

SS I 2, 188–89

- Bohlmann, Georg Carl (1838–1920)

- Det første Håndtryk (Din Puls har banket min imod)

- Sang og klaver

- 6 Sange til Tekster af Wergeland, Kaalund o. A. med Pianoforteaccompagnement. Kjøbenhavn, Kgl. Hof-Musikhandel, [s.a.], [nr. 6], 12–13

- Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Det første haandtryk (Din Puls har banket min imod)

- Melodilinje og tekst

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Sang og klaver (opprinnelig for sang og resitasjon)

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Det første Haandtryk (Din puls har banket min imot)

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 9. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Söderman, Johan August (1832–1876)

- Det første Haandtryk (Din Puls har banket min imod)

- Sang og klaver

- No 1. Norsk Kjaerlighedssang; No 2. Det første Haandtryk. Stockholm, Elkan & Schildknecht, [s.a.], 5–7

Det gamle Aar

(Du gamle, hvide Aar)

SS I 3, 73–74

- Ingen melodiangivelse

- Det gamle Aar (Du gamle, hvide Aar)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 59–61. Uten noter

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 185–87. Uten noter

- «Efter en skotsk folkemelodi (B [=Behrens])»

- Det gamle Aar (Du gamle, hvide Aar!)

- Tostemmig sang

- I: Sanglære for Skoler. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Feilberg & Landmark, [1868–8-?]. Andet Trin. [1872], nr. 144, 50–51

- Melodilinje og tekst

- I: Sanglære for Pigeskoler : indeholdende methodisk ordnede Øvelser og Sange med fornødne theoretiske Vink. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Feilberg og Landmark, [1869], nr. 75, 23

- I: Praktisk Sanglære for Folkeskolen : indeholdende methodisk ordnede Øvelser og Sange med fornødne theoretiske Vink. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Feilberg & Landmark, [1869-1873]. Første Trin [1869], nr. 52, 22

Det norske Folks Sorg over Kong Carl Johan og dets Hyldest til Kong Oscar

(Hvi græde hist i Kongens Hal)

SS I 3, 171–73

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Det norske Folks Sorg ved Budskabet om Kong Carl Johans Død. (Den 8de Marts 1844) (Hvi græde hist i Kongens Hal)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet som skillingstrykk. Christiania, Bruun, [8. mars 1844]

- Det norske Folks Sorg over Kong Carl Johan og dets Hyldest til Kong Oscar (Hvi græde hist i Kongens Hal). Utvidet med to strofer til slutt: 7 strofer i alt

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet som skillingstrykk. Christiania, Winther, [13. mars 1844]

- I: Nordlyset. 1844, nr. 29 (12. april)

- I: Lillehammers Tilskuer. 1844, nr. 34 (26. april)

Det stærke Ord

(Der er et Ord hvortil vor Aand)

SS I 1, 356–58

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Det stærke Ord (Der er et Ord hvortil vor Aand)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Tredie Række. Christiania, [s.n.], 1833 [1. juli], 9. vise (ikke sett)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 175–76. Uten noter

Det trefarvede Flags Frelse

Fra Spaniolen. Del VIII

(Da, af et Kobbel Kongetigre jaget)

SS I 1, 341–42

- Mel.: «Dig elskte Frankrig o.s.v.» (Wergelands melodivalg)

- Glück, Johann Ludwig Friedrich (1793-1840): Bertrands Abschied

- Det norske Flag (Da, af et Kobbel Kongetigre jaget)

- I: Tvende nye Sange i Anledning af 17de Mai 1835. Af Henrik Wergeland, Christiania, 1835. Sammen med Frihedssang (17de Mai 1835)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 24–25

- Det trefravede Flag (Da, af et Kobbel Kongetigre jaget)

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, 27–28

- Det norske Flag (Da, af et Kobbel Kongetigre jaget)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 37–39. Uten noter

- [Uten tittel] (Da, af et Kobbel Kongetigre jaget)

- Trestemmig sang

- I: Sangsamling for norske Selskabskredse. Hefte 1. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, nr. 45, 91–94

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Da, af et Kobbel Kongetigre jaget)

- Melodilinje og tekst

- I: Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, musikkbilag nr. 8, 3–4

Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven

Fra Stockholmsfareren No 2. 1. akt, 3. scene. Scene med første Slusk

(Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven)

SS II 4, 107–12

- Mel.: «Lieut. Lunds vise» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven)

- Ola Graaguts Vise (Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven)

- I: Samfundsbladet. 1835, nr. 6 (Det norske Studentersamfund, håndskrevet)

- I: Statsborgeren XIX. 1836, nr. 12 (5. mai), 93. En enkelt strofe. (SS III 2, 382–84)

- Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland m. M.

- I: Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere : Samt de norske Musketerers Sang. Christiania, H.L. Risum, 4. aug. 1836. Særskilt utkommet. (Jfr. SS VI 2, 169). Signert «Ola Graagut»

- Ola Graaguts Vise (Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 163. Uten noter

- Se også: Af Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere

Devegge-Hodne

(At Huvudn hava Hodn)

SS I 2, 381–84

- Mel.: «Je tente paa Kjølsta i fjor» (Wergelands melodivalg)

- Devegge-Hodne (At Huvudn hava Hodn)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Langeleiken : en Krands af Digtninger i Dølemaal. Af Henr. Wergeland. Christiania, Winther, 1842, 8–16

Digte. Første Ring

SS I 1, 93–225

Se:

En sangfull Sommermorgen paa Skreya. Stellas Digt. Del II. Digterens strofer

En sangfull Sommermorgen paa Skreya. Stellas Digt. Del II. Huldras strofer

En sangfull Sommermorgen paa Skreya. Stellas Digt. Del II. Hans Vens (Digterens Vens) strofer

Min lille Kanin. Del VII

Til Erling. Del XIII

Ved Mjøsen. Del XVI

Digte. Anden Ring

SS I 1, 389–459

Se:

Farvel til Alfred. Del V

Sorgens Skratt. Del X

Til en Gran. Del XVIII

Til en Slavedømt. Del VIII

Til Norges trefarvede Flag. Del XIV

Dompapen

Fra Naturhistorie. Nr. 9

(Se, som en Rose sidder)

SS I 2, 330

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Dompapen (Se, som en rose sitter)

- Tekst med melodiangivelse (= Hunden, se Beck, Thomas: Hunden)

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 45

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Dompapen (Se, som en rose sitter)

- Melodilinje med tekst og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag [Tangen], Suttung, 1984, 20–21

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 16–17

Dorothea Andrea Gløersen, født Keilhau

(Saa stille gaaer Nymfæen under)

SS I 3, 86

- Ingen melodiangivelse, men versemålet passer med den gamle gravsalmestrofen: «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende», se: Peter Treschow-Hanson (Wergeland)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Dorothea Andrea Gløersen, født Keilhau (Saa stille gaaer Nymfæen under)

- I: Den Norske Rigstidende. 1843, nr. 50 (19. februar)

Dronningen

Fra Spaniolen. Del II

([Kongen.] Forraad! Forraad! [Dronningen] Fly, Patriot!)

SS I 1, 325–26

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Forraad! Forraad! Fly, Patriot!)

- Melodilinje og tekst

- I: Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, musikkbilag nr. 2, 2

Edderkoppen

Fra Naturhistorie. Nr. 6

(Med otte Øine hvasse)

SS I 2, 327–28

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Edderkoppen (Med åtte øyne kvasse)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 24–25

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 22–23

- Lillebjerka, Sigmund (f. 1931)

- Edderkoppen (Med åtte øyne hvasse)

- Mannskor

- Oslo, NB noter, [1990]. Manuskriptkopi

- Mozart, Wolfgang Amadeus (1756–1791): «Komm, lieber Mai, und mache»

- Edderkoppen (Med åtte øyne kvasse)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 22–23. Omkved av Ingeborg Refling Hagen

Efter Tidens Leilighed

(Stenen i Stefanens Pande)

SS I 2, 335

- Eskesen, Morten (1826–1913)

- [Uten tittel] (Stenen i Stefanens panne)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 30, 25–26

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Stenen i Stefanens panne (–) (fra 1932)

- Blandet kor

- Oslo, Norsk Musikforl., 1959. (Norsk Musikforlags samling for blandede kor, nr. 594)

- Mannskor

- Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1959. (Norsk Musikforlags utgave for mannskor, nr. 990)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 52

- Hegstad, Arnulf (f. 1926)

- Stenen i Stefanens Pande (–)

- Blandet kor

- Oslo, Norsk Musikforl., cop. 2010. 1 partitur (2 s.)

- Kleiberg, Ståle (f. 1958)

- Efter Tidens Leilighed (Stenen i Stefanens panne)

- Vokaloktett eller blandet kor a capella

- To Wergelanddikt : for vokaloktett eller bl. kor a capella. Oslo, Norsk Musikforlag, 2016

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- Efter tidens leilighed (Stenen i Stefanens Pande)

- Mannskor

- Oslo, Musikk-Huset, cop. 1966. (Musikk-Husets mannskorbibliotek, nr. 219)

- Blandet kor

- Tre sanger : til tekster af Henrik Wergeland og Ludvig Holberg. Nr. 3. Oslo, Musikk-Huset, cop. 1991. (Musikk-Husets bl. korbibliotek, nr. 332). Datert 1965

- Thoresen, Lasse (f. 1949)

- Stenen i Stefanens Pande, op. 57, nr. 3

- Blandet kor eller vokalsekstett a capella

- Oslo, manuskript hos komponisten, 2017

Efterspil til Fjeldeventyret

SS I 3, 158–64

Se: Ja kom og klink og drik Bjerregaards Skaal!

Egebladene

(Vær from, og tro, at Haaret)

SS I 2, 309–13

- Folkemelodi fra Sogn, Lavik o.fl.st., nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Vær from og fro [sic], at haaret)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 171

- Fransk melodi

- Se nøye skal du øyne (–). 3. strofe

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for skolen. Av Oscar Anderssen. Oslo, Norsk Musikforl., [1940?], nr. 38, 50–51

- Bay, (David Vilhelm) Rudolph (1791–1856): «Vift stolt paa Kodans Bølge»

- [Uten tittel] (Vær from, og tro at håret er på ditt hode talt)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 325, 320–21. Notelinje ved nr. 82: «At far min kunne gjera»

- [Uten tittel] [Uten tekst]. Wergelands tekst nevnt i registeret

- Melodiangivelse med tekst til «Vift stolt paa Kodans bølge»

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 302, 218

- Jørgensen, Jørgen (–)

- [Uten tittel] [Uten tekst]. Wergelands tekst nevnt i registeret

- Melodiangivelse med tekst til «Eg saag bert attende»

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 66, 42

- Klaver med tekst

- I: Danmarks Melodibog : 900 danske Sange for Piano med underlagt Text. Kjøbenhavn, W. Hansen, [u.å.], 3. del, nr. 164, 169. «Jeg saa kun tilbage» (tekst: B.S. Ingemann)

- I: Musikalske Erindringer om en Studentertour. 2. hefte: Tre Romancer med Text af Ingemanns «Holger Danske». København, Rée, [1854?]

Elisa had mig ei, fordi

Fra Stockholmsfareren No 2. 2 akt, 5. scene

(Elisa had mig ei, fordi)

SS II 4, 115

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Den Elskedes Sorg (Elisa, had mig ei, fordi)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 8, 16. Trykt som manuskript.

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Elisa, had mig ei, fordi) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 160

En af Byrons hebræiske Sange

(Jeg saa dig græde; de Taarer klare)

SS I 2, 82

- Ingen melodiangivelse

- En af Byrons hebræiske Sange (Jeg saa dig græde; de Taarer klare)

- I: Bien 18. 1836, h. 2 (november), 127

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- En af Byrons hebræiske Sange (Jeg saa dig græde; de Taarer klare)

- Sang og klaver

- I: Sange med Ledagelse af Piano. Nr. 21. Datert 12.10.61. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4473:339

En finsk Bondepiges Sang

(O! hvis nu min Elsker, som). «Overs. av H. Wergeland»

SS I 3, 135–36

- Boom, Johan van (1807–1872)

- En finsk Bondepiges Kjærligheds-Sang (O, hvis nu min Elsker)

- Sang og klaver

- Manuskript, Musikaliska Akademiens bibliotek i Stockholm, Z/sv. Kopi: NB Mus.ms. 6952:582

En sangfuld Sommermorgen paa Skreya | [1]. Stellas Digt

Fra Digte. Første Ring. Del II. Digterens strofer

(Snart vil min Sjel, liig en graahvid)

SS I 1, 134–37

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Sang til Stella fra «Af en sangfuld Sommermorgen paa Skreya» (Stella! Stella!). Utsnitt

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 1. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- Sang til Stella (Snart vil min Sjæl lig en gråhvit Tåge = Bald meine Seele, ein grauer Nebel). Op. 6

- Sopran og strykeorkester

- Oslo, Musikk-Huset, cop. 1961. Norsk og tysk tekst

- Sang og klaver (manuskript datert: 3.2.1957)

- Oslo, Musikk-Huset, 1977. Norsk tekst

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Fra En sangfull sommermorgen på Skreia (Snart vil min sjel, lik en gråhvit tåke)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 46–49

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940). Bergrud, Gunleik (f. 1942), arr.

- [uten tittel]

- Blandet kor

- Manuskript, Eivind Grovens institutt

En sangfuld Sommermorgen paa Skreya | [2]. Stellas Digt.

Fra Digte. Første Ring. Del II. Huldras strofer

(Nu er det stille / paa Huldras Fjeld)

SS I 1, 139–40

- Folkemelodi fra Setesdal ved Olav Bjørgum (informant)

- Fra En sangfull sommermorgen på Skreia (Nå er det stille / på huldras fjell)

- Melodilinje og tekst (nedtegnet av Morten Jacobsen)

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 50–51

- Ravnkilde, Niels (1823–1890)

- Huldra (Nu er det stille / paa Huldras Fjeld!)

- Sang og klaver

- 3 Sange : Høstsang; Mödet; Huldra. Kiöbenhavn, Horneman & Erslev, [18–?], [nr. 3], 6–7

En sangfuld Sommermorgen paa Skreya | [3]. Stellas Digt.

Fra Digte. Første Ring. Del II. Hans Vens (Digterens Vens) strofer

(Hæv dig, døende Ørn, til)

SS I 1, 122–23

- Elling, Catharinus (1858–1942)

- Hymne (Hæv dig døende Ørn, til Daad for Norge). Noe endret tekst

- Mannskor

- Manuskript, NB Mus.ms. 5144:453

Endelig, o endelig vi saae et Glimt af Dagen

Fra Irreparabile tempus. Farce med Efterspil af Forfatteren til farcen «Ah!»

SS II 1, 129–30

- Mel.: «Pigerne (dandse i en Ring og synger til Kehraus'en)» (Wergelands melodivalg). Kan synges til «Skjære, skjære Havre» som brukes som sang ellers i skuespillet

- [Uten tittel] (Endelig, o endelig vi saae et Glimt af Dagen)

Engelsk salt. Farce af Siful Sifadda.

SS II 5, 275–98

Se: Det er min Sjel en frydfuld Trang

Et gammelnorskt Herresæde

(I Hordaland i en snever Dal)

SS I 2, 47–49

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Et gammelnorsk Herresæde (I Hordaland, i en snever Dal)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 7, 15. Trykt som manuskript.

Eugenia-Stiftelsens Pleiebørn til Stifterinden fru Maria Schandorff paa hendes Fødselsdag den 22de Januar 1835

(Vor Skjænk er arm, vor Røst er svag)

SS I 2, 24–26

- Mel. «Af Høiheden oprunden er» (Wergelands melodivalg)

- Nicolai, Philipp (1556–1608): «Wie schön leuchtet der Morgenstern»

- Eugenia-Stiftelsens Pleiebørn til Stifterinden fru Maria Schandorff paa hendes Fødselsdag den 22de Januar 1835 (Vor Skjænk er arm, vor Røst er svag)

- I: Bien 11. 1835, h. 2, (ca. 1. februar), 123–25

Evas Vuggesang

Fra Skabelsen, Menneslet og Messias. Et Digt og Mennesket, teksten er noe endret

(Todoblet er min Fryd!)

SS I 2, 262–63

- Ingen melodiangivelse

- Evas Vuggesang (Todoblet er min Fryd!)

- I: Skilling-Magazin, Ny Række I. 1840, nr. 8 (22. februar), 63–64

- Se også: Skabelsen, Mennesket og Messias. Habbestad, Kjell. Adam og Eva. I: 10–overgang til 11 (Todoblet er min fryd!)

Examen i Religion

Fra «For Børnene», del I i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember)

(Det vilde glæde mig ret at vide)

SS I 2, 318–19

- Folkemelodi fra Setesdal ved Olav Bjørgum (informant)

- Eksamen i religion (Det ville glede meg svært å vite)

- Melodilinje og tekst (nedtegnet av Morten Jacobsen).

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 52–55

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 62–63

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Vekselsang: «Eksamen i religion» (Det vilde glede mig rett å vite)

- Klaver, resitasjon, enstemmig sang

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Nr. 8. Oslo, NB noter, [19–], 10–11. Manuskriptkopi

Fantasi

Fra Poesier. Nr. IV

(Muntre Raab fra Fyrreskoven)

SS I 2, 182–84

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Fantasi (Muntre Raab fra Fyrreskoven)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 17, 20. Trykt som manuskript.

Farvel

(O! hvad hørte vi ikke igaar?)

SS I 3, 428–29

- Mel.: «Til Prindserne. Serenade efter opgiven svensk Musik» (Wergelands melodivalg tilføyet med Wergelands hånd på NBOs eksemplar: N.S. 1631)

- «Farvel» (O! hvad hørte vi ikke igaar?)

- Særskilt utkommet. Christiania, Fabritius, 3. april 1845, 2 bl.

Farvel, gamle Rokken!

Fra Fjeldstuen. 2. akt, 1. scene

(Farvel, gamle Rokken! Nu skal jeg dig miste!)

SS II 6, 572–73

- Mel.: «I fjor gjet'æ Gjeita» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Farvel, gamle Rokken! Nu skal jeg dig miste!)

- Norsk folkemelodi: «I fjor gjætt eg geitinn»

- Farvel gamle rokken = Farewell, old spinning wheel (Farvel gamle rokken, nå skal jeg deg miste = Farewell, old spinning wheel, now I shall lose[sic] you)

- Klaver med tekst (norsk og engelsk) og besifring

- I: Mike and Else's Norwegian songbook. Compiled and edited by Mike and Else Sevig. Minneapolis, Skandisk, 1992, nr. 16, 32

- Karis Farvel. (Af Fjeldstuen) (Farvel, gamle Rokken! Nu skal jeg dig miste!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 155. Uten noter

Farvel til Alfred

Fra Digte. Anden Ring. Del V, mai 1834

(Farvel min Hjertensven, Farvel!)

SS I 1, 407–10)

- Mel.: «Musiken af en norsk Student» (Wergelands melodivalg, jfr. fotnote: «Til dette Digt af Henr. Wergeland er den i forrige Hefte leverede originale Musik [Romance (Hvem banker nu saa silde paa?)] egentlig fra først af sat»)

- Sang og klaver

- I: Bien 22. 1837, h. 2, (november?), 119–24. Musikkbilag: Romance (Hvem banker nu saa silde paa?) i Bien 22. 1837, h. 1 (oktober?), 122–24

Farvel til Norge

Fra Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Nr. I

(Snart i Havet)

SS II 5, 381–84

- Mel.: «Stændig Melodi: Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Forsoningen I. Farvel til Norge (Snart i Havet)

- I: Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Kunsthandler, Forfatter af Processen mod fru Scharffenberg i Kjøbenhavn samt af Do. mod Kunstdommer Homann i Christiania, m.m. Christiania, Risum,1842, 6–9

Fattigmand

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 9

(Himlen er min Hætte)

SS I 2, 272

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Fattigmannen (Himlen er min hette)

- Barnekor, solosang og klaver

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Oslo, NB noter, [19–], nr. 3, 3. Manuskriptkopi

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Fattigmann (Himlen er min hette)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 12–13

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 7

Fingrene

(sannsynligvis ikke av Wergeland) av Nikolaj Ulrik Krossing (1798–1872)

(Søskende jeg kjender fem)

Fjeldstuen

Skuespil med Sang i tre Akter.

SS II 6, 561–98

- Bull, Ole (1810–1880)

- «Fjeldstuen» : Skuespil med Sang i 3 Akter : Henrik Wergelands sidste Værk

- Sang og orkester

- Manuskript, Library of Congress, Washington, D.C. Nr. 1 datert: «Dec. 1849 Ole Bull». Kopi: NB Mus.ms. 7082:585

- Innhold:

- Afsted over Hav!

- Her, hvor i Alt

- Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

- Saa ganger nu ind i Fred og Ro

- Se også:

- Afsted! Ja afsted!

- Afsted over Hav!

- Farvel, gamle Rokken!

- Her, Hvor i Alt

- Her paa høie Fjeldet

- Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

- Saa ganger nu ind i Fred og Ro

- Saamangen Daare over Havet hen

- Vee! Nu maa den svarte Død

Fluen

Fra Naturhistorie. Nr. 3

(Den lille Flue Gud har gjort)

SS I 2, 326

- Norsk folkemelodi, variant av «Håvard Hedde»

- Flua (Gud gjorde vesle flua)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 18

For Børnene

(i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember))

SS I 2, 318–32

- Se:

- Examen i Religion. I

- Historie. Norges Konger. II

- Regning. IV

- Sproglære. V

- Naturhistorie. VI

- Pattedyr. Nr. 1

- Katten. Nr. 2

- Fluen. Nr 3

- Sommerfuglen. Nr. 4

- Hunden. Nr. 5

- Edderkoppen. Nr. 6

- Hugormen. Nr. 7

- Fuglene. Nr. 8

- Dompapen. Nr. 9

- Forstandsøvelser. VII

- De tre Par og den Ene. Nr. 1

- Jeg selv. Nr. 3

For den norske Literatur

(Der boer ei Glæde i de tause Lunde)

SS I 2, 303

- Mel.: «Mit fulde Glas og Sangens raske Toner»

- For den norske Literatur (Der boer ei Glæde i de tause Lunde)

- I: Beretning om Sekularfesten i Christiania den 24. juni 1840 i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Christiania, Grøndahl, 1840, 29–30

- Haslerud, Christian (1834–1921)

- For norsk Digtning (Der bor ei Glæde i de tause Lunde)

- Manuskript, NB Mus.ms. 5126:452, nr. 1 (2 firstemmige sanger)

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Der bor ei glæde i de tause lunde)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 155

For Fædrelandet

(For Norge, for vort Fædrenord)

SS I 2, 303

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland»

- For Fædrenelandet (For Norge, for vort Fædrenord)

- I: Beretning om Sekularfesten i Christiania den 24. juni 1840 i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Christiania, Grøndahl, 1840, 29

- Sinding, Christian (1856–1941)

- [Uten tittel] (For Norge, for vort Fædrenord)

- Sang og klaver

- Manuskript: Norsk folkemuseum, Oslo.

- I: Oslojournalistenes Julehefte. 1925. Ikke sett.

- Jfr. Vollestad, Per. Jeg bærer min hatt som jeg vil : Christian Sinding : en komponist og hans sanger. Oslo, Norges musikkhøgskole, 2002, 180.

For Gustav Kombst og Georg Fein!

(I Graven ligger Børne)

SS I 3, 108–09

- Mel.: «Svøm trygt paa Codans Bølge» (Wergelands melodivalg på manuskript, NBO Ms.fol. 584: F: 75)

- Bay, (David Vilhelm) Rudolph (1791–1856): «Vift stolt paa Kodans Bølge»

- For Gustav Kombst og Georg Fein! (I Graven ligger Børne)

- I: Skilling-Magazin. 1869, nr. 14 (3. april), 210. Antagelig skrevet 1843

For H.M. Kongen

(Elske Bedrifterne ikke sit Minde?)

SS I 2, 302–03

- Roverud, Lars (1776–1850)

- For Hans Majestæt Kongen (Elske Bedrifterne ikke sit Minde?)

- I: Beretning om Sekularfesten i Christiania den 24. juni 1840 i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Christiania, Grøndahl, 1840, 24–25. Uten noter

For Kongen

Fra Børnesange. Nr. 2

(Gud signe Kongen vor!)

SS I 2, 407–08

- Mel.: «God save o. s. v.» (Wergelands melodivalg)

- For Kongen (Gud signe Kongen vor!)

- I: For Arbeidsklassen II. 1841, nr. 24 (22. desember)

- Børnenes Nationalsang for Kongen (Gud signe Kongen vor!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 87–88. Uten noter

For Ret og Sandhed! Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog. Folkevise af Henr. Wergeland

(«For Ret og Sandhed» er et Ord)

SS I 3, 184–86

- Mel.: «Ung Adelsteen paa Thinget stod» (Wergelands melodivalg)

- For Ret og Sandhed! : Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog : Folkevise af Henr. Wergeland («For Ret og Sandhed» er et Ord)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet. [Christiania, 1844]

- Skrevet i slutten av juni 1844 (se: Wergelands brev til Anton Schjøth, SS V 1, 357)

- For Ret og Sandhed! : Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog fuldbyrdet : Paa Oskarsdagen den 4de Juli 1844 («For Ret og Sandhed» er et Ord)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 6–10. Uten noter. Teksten er her utvidet med tre strofer: etter åtte strofer settes de tre første strofene fra Det frigjorte norske Unions- og Orlogs-Flag inn

For Trykkefriheden

(Hvor trives noget Godt og Skjønt)

SS I 2, 304–05

- Folkemelodi fra Ytre Sogn, Eivindvik (Øyvindvik), nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Hvor trives noget godt og skjønt)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b.2, nr. 154

- Mel.: «Kong Kristjan stod ved højen Mast»

- For Trykkefriheden (Hvor trives noe Godt og Skjønt)

- I: Beretning om Sekularfesten i Christiania den 24. juni 1840 i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Christiania, Grøndahl, 1840, 31

- Johansen, David Monrad (1888–1974)

- For trykkefriheten (Hvor trives noe Godt og Skjønt)

- 6 strofiske sanger. Op. 32, nr. 5. Manuskript, NB Mus.ms. 9552:756

- [Uten tittel] (Hvor trives noe godt og skjønt)

- Klaver med tekst

- I: Norsk tonesamling : melodibok for skoler for ungdom. Utgitt av Norges Høgskulelærarlag under redaksjon av Paul Okkenhaug, Per Hjort Albertsen, Ludvig Nielsen. [Oslo], Fabritius, 1965, nr. 277, 184–85

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- For trykkefriheten (Hvor trives noget godt og skjønt). 1966

- Blandet kor

- Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1967. (Norsk Musikforlags utgave for blandet kor, nr. 637)

- Reissiger, Friedrich August (1809–1883)

- [Uten tittel] [Uten tekst]. Wergelands tekst i registeret

- Melodiangivelse med tekst til «Fra arildstid var Nordens aand»

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 198, 137

- Rogert, Ditlev Ludvig (1742–1813)

- [Uten tittel] (Hvor trives noget godt og skjønt)

- Tekst med melodiangivelse: «Kong Kristian stod ved høien mast»

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 167, 164. Notelinje ved nr. 314

- [Uten tittel. Uten tekst; Wergelands tekst i registeret]

- Melodilinje med tekst til «Kong Kristjan stod ved høien mast»

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 186, 126–27

- [Uten tittel] (Hvor trives noget Godt og Skjønt)

- Tostemmig sang

- I: Melodier til «En liden Visebog for Hjemmet» ved Karl Seip : harmoniseret for to lige Stemmer (Sopran og Alt eller Tenor og Bass) til Brug for Skoler og Foreninger. Ved Ludv. M. Lindeman. Andet Hefte. Christiania, Aschehoug, 1877, nr. 108, 102–03

Fordums Venner. Ballade (Henr. Wergeland til Ludvig Daa)

(Med Døden i mit Hjerte)

SS I 3, 14–16

- Ingen melodiangivelse (men strofeformen (Hildebrandstrofe) er ellers brukt av Wergeland, jfr. Norsk verslære. Hallvard Lie. Oslo, Universitetsforl., 1967, 234–43, = «Vift stolt paa Kodans Bølge» i melodiregisteret)

- Fordums Venner. Ballade (Henr. Wergeland til Ludvig Daa) (Med Døden i mit Hjerte

- I: Den Constitutionelle. 1842, nr. 64 (5. mars). Undertegnet «Der Geächtete»

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Fordums Venner (Med Døden i mit Hjerte)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 29, 25. Trykt som manuskript.

Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr

SS II 5, 379–92

- Mel.: «Stændig Melodi: Gubben Noah» (Wergelands melodivalg) (=«A la Schmahr. Gl. Melodi»?)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Kunsthandler, Forfatter af Processen mod fru Scharffenberg i Kjøbenhavn samt af Do. mod Kunstdommer Homann i Christiania, m.m. Christiania, Risum,1842

- Se:

- Krig og Fred. Forqvæde i en Grotte

- Farvel til Norge. I

- Tilbagekomst. II

- Mødet. III

- Morgenen. V

Forstandsøvelser

Fra «For Børnene», del VII i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember)

SS I 2, 331–32

- Se:

- De tre Par og den Ene. Nr. 1

- Jeg selv. Nr. 3

Forstædernes Klagesang over Kristiania

(At være et Stedbarn kan)

SS I 2, 55–58

- Mel. «Jeg tjente paa Kjølstad ifjor med megen Sorg og Møje» (Wergelands melodivalg)

- Forstædernes Klagesang over Kristiania (At være et Stedbarn kan)

- Særskilt utkommet. Kristiania, [s.n.], 30. jan. 1836

- I: Statsborgeren XVIII. 1836, nr. 15–16 (31. januar), 126–28

Foraarsvise

Fra Vinægers Fjeldeventyr af Siful Sifadda. 2. akt, 4. scene

Foraaret drager / nu i Triumf)

SS II 5, 333–34

- Ingen melodiangivelse

- Foraarsvise (Foraaret drager nu i Triumf)

- I: Christiania Intelligentssedler. 1841, nr. 109 (13. mai)

- I: Den Constitutionelle. 1841, nr. 133 (13. mai)

- I: Lillehammers Tilskuer. 1841, nr. 40 (17. mai). Senere tatt opp i Vinægers Fjeldeventyr, med tillegget «Echo» (11. juni 1841)

- Bjerregaard, Henrik Anker (1792–1842)

- Leontodons Vaarvise af Wergelands Vinægers Fjeldeventyr (Foraaret drager nu i Triumf)

- Sang og klaver

- I: Utrykte Arbeider af Henrik A. Bjerregaard. Samlede af [Conrad Nicolai] Schwach. Juni 1846, s. 41. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim) Ms 4o.388a. Kopi av musikkbilaget: NB Mus.ms. 2313:187

Fra Dovrefjeld jeg Hilsning bær

- Se: National-Divertissement

Frants Henrik Aubert, Ingenieurkapitain ved Horten

(Heller styrte ned i Gruus)

SS I 3, 17–18

- Blom, Christian (1782–1861)

- Sorgedigt ved Frantz Henrik Auberts Død. Af Henrik Wergeland, tilegnet den Afdødes Efterladte (Heller styrte ned i Gruus, stoltest Taarn paa Agershuus)

- Kor og klaver

- Musikalske Værker. Manuskript, NB Mus.ms. 1610:105, 94–99

- Sørgedigt ved Frantz Henrik Auberts Død (Heller styrte ned i Gruus, stoltest Taarn paa Agershuus)

- Kor og klaver

- Christiania, Winther, [s.a.]

- Avertert i Morgenbladet. 1843 (3. april)

Frihedssang den 17de Mai

(Hvor Friheds Sange klinge)

SS I 2, 28–29

- Mel.: «Jeg er en Jægersmand – Hali – Halo!» (Wergelands melodivalg)

- Tysk folkemelodi: «Im Wald und auf der Haide»

- Frihedssang (17de Mai 1835.) (Hvor Friheds Sange klinge)

- I: Tvende nye Sange i Anledning af 17de Mai 1835. Af Henrik Wergeland, Christiania, 1835. Nr. 2: Det trefarvede Flags Frelse fra Spaniolen. Særskilt utkommet (ikke sett). Tekst etter Henrik Wergelands Samlede Skrifter : […]. Udgivne af Hartvig Lassen. Christiania, Tønsberg, 1852–57, b. 2, tillegg, 31

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50,145–46. Uten noter

- Lübbert, Otto (1828–1864)

- Frihedssang den 17de Mai (Hvor Friheds Sange klinge)

- Mannskor

- Trykt som manuskript. Håndtegnet forside. Komponert 1860

Fuglene

Fra Naturhistorie. Nr. 8

(Ørnen er Fuglekonge)

SS I 2, 328–30

- Nielsen, Carl (1865–1931): Jens Vejmand

- Fuglene (Ørnen er fuglekonge)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 12–13

Fødselsdagen

Fra Poesier. Nr. III

(Om en Time Fødselsstunden)

SS I 2, 181–82

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Fødselsdagen (Om en Time Fødselsstunden)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 16, 20. Trykt som manuskript.

Følg Kaldet

(Kongeørn, med Lænke spændt)

SS I 3, 387–91

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Følg Kaldet (Kongeørn, med Lænke spændt)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

- Kjeldaas, Arnljot (1916–1997)

- Op, hvis Herrens (–). Teksten er hentet fra sluttet av diktet

- Sang og klaver

- Oslo, NB noter, 1987. Manuskriptkopi. Datert 1941

- Opp, hvis Herrens egen røst (–). Teksten er hentet fra sluttet av diktet

- Blandet kor

- Oslo, NB noter, 1987. Manuskriptkopi. Datert 1941. «Til Stabekk.k.h.almen.skole i Bærum (Motto for skolen)»

Gamle Adrians Blomsterbed

Fra Jan van Huysums Blomsterstykke

(O min Sjel, o vær nu stærk!)

SS II 5, 93

- Gaathaug, Morten (f. 1955)

- Den gamle gartners bønn (O min Sjel, o vær nu stærk!)

- Blandet kor

- Til naturen : Fem sanger for blandet kor (SATB) a cappella. Op. 126. 2005–2021. NB noter (s. 25–29).

Gamle Dage (af Burns)

(Skal gammelt Kjendskab glemmes hen)

SS I 2, 80–81

- Ingen melodiangivelse (= Auld Lang Syne i melodiregisteret)

- Gamle Dage (Af Burns). (Skal gammelt Kjendskab glemmes hen)

- I: Bien 18. 1836, h. 2 (november), 126–27

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Gamle Dage (Skal gammelt Kjendskab glemmes hen)

- Mannskor

- 16 firestemmige Mandssange. Op. 24, nr. 7 (4). Manuskript, NB Mus.ms. 396:41

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposistioner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [4. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl, [1860–65], b. 18, h. 5, nr. 353, 33–34

- Kompositioner. Samlebind 3, nr. 31b. Datert 21.8.61. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi (mikrofilm): NB Mus.ms. 4470:339

Gangspilvise om Briggen «Jonas Anton Hjelm» 1839

(Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

SS I 2, 245–47

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» kan brukes

- Gangspilvise om Briggen «Jonas Anton Hjelm» (1839) (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, nr. 37, 78–81

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 160–62. Uten noter

- Tysk folkemelodi: «Als ich an einem Sommertag» (noe variert)

- Hurra for Jonas Anton Hjelm! (–)

- Melodilinje og tekst

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 168, 113–14. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved.

- Jonas Anton Hjelm (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 283, 285. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved.

- Sjømandssang (Hurra for Jonas Anton Hjelm)

- Melodilinje og tekst

- I: Shantimanden : lidt om sjø-folke-melodier : Shantier eller Sjø-folke-melodier. Ved Diderik Brochmann. Kristiania, Ekspresstr., 1908, 61–63.

- Teksten fordelt på melodien strofe for strofe, med langt omkved

- Opsang for Jonas Anton Hjelm (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Mannskor med soli

- I: Samling af Flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger. Udgiven af Joh. D. Behrens. [2. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., 1851–[54], b. 8, h. 4, nr. 145, 29–31

- Sjømandsvise (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Tostemmig sang

- I: Sanglære for Skoler. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Feilberg & Landmark, [1868–8-?]. Andet Trin [1872], nr. 145, 51. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved

- Opsang for Jonas Anton Hjelm. (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Tostemmig sang

- I: Praktisk Sanglære for Folkeskolen : indeholdende methodisk ordnede Øvelser og Sange med fornødne theoretiske Vink. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Feilberg & Landmark, [1869–1873]. Tredie Trin med tittel: Sanglære for Folkeskolen [1873], nr. 44, 21. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved

- [Uten tittel] (Hurra for Jonas Anton Hielm!)

- Klaver med tekst

- I: Norsk tonesamling : melodibok for skoler for ungdom. Utgitt av Norges Høgskulelærarlag under redaksjon av Paul Okkenhaug, Per Hjort Albertsen, Ludvig Nielsen. [Oslo], Fabritius, 1965, nr. 266, 176. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved

- Sjømandssang (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg]. Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 44, 46. Melodiens herkomst og arrangør ikke angitt. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved

- Tysk folkemelodi: «Als ich an einem Sommertag» (noe variert). Conradi, Johan Gottfried (1820–1890) arr.

- Jonas Anton Hjelm (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Trestemmig sang

- I: 25 Sange til Skolebrug : udsatte for tre lige Stemmer. Af J.G. Conradi. Christiania, Dybwad, 1865, nr. 19, 25–27. To og to strofer slått sammen i stedet for å bruke langt omkved

- Tysk folkemelodi: «Als ich an einem Sommertag» (noe variert). Rietz, Julius (1812–1877), arr.

- Opsang for Jonas Anton Hjelm (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Mannskor

- I: Norsk Folke-Sangbog for firestemmigt Mandskor. Af Joh. D. Behrens. Andet Bind. Firstemmige lette Mandskor for Seminarier og Sangforeninger. Ny Række, første Afdeling. Kristiania, Behrens, ca 1865, nr. 18, 26–27. 1. utgave: 1863

- Mel.: «Gangspilvise for et Skib, der blev opkaldt efter ham».

- Jonas Anton Hjelm (Hurra for Jonas Anton Hjelm!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sange og Rim for det norske Folk. Samlet og med Anmærkninger ledsaget af Ole Vig;

(med melodier af L.M. Lindeman). Udgivet af «Selskabet for Folkeoplysningens Fremme». Kristiania, Malling, 1854, nr. 104, 211–12 (tekst), nr. 104, (melodivedlegg)

Georg Frederik von Krogh

(Er det ikke Hjertelag, Geni og Ulykke)

SS I 2, 340–42

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Georg Frederik von Krogh (Er det ikke Hjertelag, Geni og Ulykke)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

Gid jeg var en Fugl

(Hvor ofte steg det et Suk fra Svalen)

SS I 2,354

- Vogt, Herman (f. 1967)

- Gid jeg var en Fugl! (Hvor ofte steg det et Suk fra Svalen)

- Alt eller kontratenor med alt blokkfløyte, cello og orgel

- I: Vinterblommer = Winter Flowers. Four poems by Henrik Arnold Wergeland. Music by Herman Vogt. Nr. 3. Oslo, NB noter, 2021. 1 partitur (s. 16–25)

Gid Norge leve

(Chor af Gjæster fra Selskabet «Kringla» eller «Norske Almacks». Første Efterspil)

(Gid Norge leve, det dyre Navn)

SS II 4, 292–93

- Mel.: «Og kjøre Vatt'n og kjøre Ved» (Wergelands melodivalg)

- Skaal for Norges Ungdom (Gid Norge leve, det dyre Navn)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 182–83. Uten noter

- Lindeman, Peter (1858–1930)

- For Norges Ungdom! (Nu [sic] fyld Guldpokalen, og send den rundt). 2. strofe

- Blandet kor

- Manuskript, NB Mus.ms. 7320:591. Christiania 7.5.94.

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- For Norges Ungdom (Nu [sic] fyld pokalen og send den rundt)

- Mannskor

- 10 Sange for fire Mandsstemmer. Andet Hefte. Op. 5. Christiania, Feilberg & Landmark, [1858], nr. 8, 10–11

Glommens 17de Mais-Qvæde

(Skjøn-Vorma hun holder i krandset Haand)

SS I 1, 292–95

- Ingen melodiangivelse

- Glommens 17de Mais-Qvæde (Skjøn-Vorma hun holder i krandset Haand)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Anden Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 (1. juni), 5. vise. Særskilt utkommet med fellestittel til Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Første Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai].

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 20–23. Uten noter

Glædens Straale klar

- Se: National-Divertissement

Godmorgen (Til en botanisk Ven)

(Ven, sover Du? Blomster alt har)

SS I 2, 32

- Ingen melodiangivelse

- Godmorgen (til en botanisk Ven) (Ven, sover Du? Blomster alt har)

- I: Bien 13. 1835, h. 1, (juli?), 127–28

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- Godmorgen : Til en botanisk venn (Venn, sover Du?)

- Damekor

- Oslo, Musikk-Huset, cop. 1961. (Musikk-Husets damekorbibliotek, nr. 50)

- Blandet kor

- Tre sanger for blandet kor : til tekster af Henrik Wergeland og Ludvig Holberg. Op. 20, nr. 1. Oslo, Musikk-Huset, cop. 1961. (Musikk-Husets bl. korbibliotek, nr. 330)

Godnat

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 10

(Godnat! Godnat! / Kryb under dit Dækken)

SS I 2, 273

- Baden, Conrad (1908–1989)

- Godnat! Godnat! (Godnat! Godnat! Kryp under dit Dækken)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Barnesalmeboka. Oslo, Verbum, IKO-forl., cop. 1999, nr. 261, 354. Komponert 1976

- Klaver med tekst

- I: Barnesalmeboka : spillebok. [Utgitt i samarbeid med Kirkerådet]. [Oslo], Verbum, cop. 2005, nr. 261, 269

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Godnatt (Godnatt! Godnatt! Kryp under ditt dekken)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 32

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 80

- Klaver med tekst

- Manuskript, NB Mus.ms. (Beck 11), datert 1944

- Manuskript, NB Mus.ms. (Beck 13), datert 1944

- Beyer, Frants (1851–1918)

- Godnat (God nat! God nat! kryb under dit Dækken)

- Sang og klaver

- 6 Sange til danske og norske Digte. Komponerede af Frants Beyer. [op. 1], No. 3. Kjøbenhavn, W. Hansen, [1882]. 1 partitur (s. 6)

- Hauger, Kristian (1905–1977)

- God natt (God natt, god natt, kryp under ditt dekken)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Den fyrste song : antologi over norske voggesongar. Ved Oddny Auklend, Jan-Magnus Bruheim. Ny utvida utg. Oslo, Noregs Boklag, 1968, 12

- I: De Gode, gamle godnattsangene. Redaktør: Mari Maurstad. Oslo, Lunde, cop. 1999, 30

- Lasson, Peder Carl (1859–1883)

- Godnat (Godnat, godnat! Kryb under dit Dækken)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. 215:24

- Lasson Album : 15 Sange med Klaveraccompagnement. Christiania, Warmuth, 1883, nr. 6

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Nordahl Rolfsens læsebog. Første del. Samlede og udgivne af O.A. Grøndahl og O. Koppang. Kristiania, Dybwad, 1895, 39–40

- Mo, Hans Mathias (1835–1920)

- Godnat (God nat! God nat!)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til sange i Nordahl Rolfsens Læsebog's første del. Samlede og udgivne ved Hans Mo. Bergen, H. Mo, I hovedkommission hos Beyer, 1894, nr. 43, 35–36

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Godnatt, godnatt (Godnatt! Godnatt!)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 78–79

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 81

- Nielsen, Oscar (1845–1909?)

- Godnat (Godnat! Godnat!)

- Melodiangivelse

- Udvalgte sange for «Smaaskolen». Samlede af Oscar Nielsen. 2. forøg. opl. Christiania, Cammermeyer, 1884, nr. 34, 45. Uten noter

- Schram, Peter (1819–1895)

- God Nat! (God Nat! god Nat! kryb under Dit Dækken)

- Sang og klaver

- 4 lyriske Sange. Kjöbenhavn, W. Hansen, [s.a.], nr. 3, 6–7

- Schytte Jensen, Caroline (1848–1935)

- Godnat! (Godnat! godnat! Kryb under dit Dækken)

- Sang og klaver

- Tre Børnesange : op. 8. Kristiania, Brødrene Hals, [1892], nr. 1, 3

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Godnat (Godnat, godnat, kryb under)

- Trestemmig (sopran, alt, bass)

- Kompositioner. Samlebind 3, nr. 38. Datert 30.8.61. UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4470:339

Habakuk

(Metrisk og Riim-behandlet). Min kjære og høitagtede Lærer den hebraiske Poesies smagfulde og lærde Fortolker, Svend B. Hersleb, Professor Theologiæ ved norske Frederiks-Universitet, tilegnes dette lille Forsøg

(Hvorlænge skal, o Jehovah!)

SS I 1, 363–72

- Mel.: «Vor Gud han er saa fast en Borg» (Wergelands melodivalg)

- Luther, Martin (1483–1546): «Ein feste Burg ist unser Gott»

- Habakuk (Hvorlænge skal, o Jehovah!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Tidsskrift for Kirkekrønike. 1833, nr. 1, 239

Hassel-Nødder med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk

SS IV 7, 257–389

- Se: Carl Johan

Heisevise

- Se: Syttende Mai-Vise

Helgø (Reiseskizze)

(Se som to Elskende Thotn- og Stange-Stranden)

SS I 2, 21

- Lystrup, Geirr (f. 1949)

- Helgø (Se som to Elskende Thotn og Stange-Stranden)

- Melodistemme med tekst og besifring

- I: Salmeboka mi. Geirr Lystrup. Brumunddal, 2010, s. 337

- Blandet kor, arr. av Martin Eikeset Koren

- Partitur (2 s.). Manuskript hos komponisten

Henrik Wergeland til den døde Peter Krefting, hans Ven

(Stjernen blinke: det er min Vens)

SS I 1, 36–40

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Til den døde Peter Krefting, min ven (Stjernen blinke: det er min Vens)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 1, 13. Trykt som manuskript.

Her, hvor i Alt

Fra Fjeldstuen. 2. akt, 8. scene

(Her, hvor i Alt hvad jeg seer Han er til)

SS II 6, 582–83

- Mel.: «Af Fjeldeventyret: 'Venlige Morgen'» (Wergelands melodivalg)

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, «Venlige Morgen»

- [Uten tittel] (Her, hvor i Alt hvad jeg seer Han er til)

- Sigrids Klagesang (Af Fjeldstuen) (Her, hvor i Alt hvad jeg seer Han er til)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 15. Uten noter

- Bull, Ole (1810–1880)

- [Uten tittel] [Uten tekst]

- Manuskript, NB Mus.ms. Melodilinje og arrangement for klaver

- Digitalisert: http://www.nettbiblioteket.no/musikk/vestnorsk_musikk/bull-samlingen_intro.html

- Bull, Ole (1810–1880), melodien er noe endret i forhold til ovennevnte. Behrens, Johan Diederich (1820–1890), arr.

- Den Forladte (Her, hvor i Alt, hvad jeg ser Han er til)

- Tostemmig sang

- I: Skole-Sangbog : indeholdende to- tre- og firestemmige Sange. Udgiven af Joh. D. Behrens. Kristiania, Ugiveren [1850], h. 1, nr. 39, 42

- Mannskor

- I: Firstemmig Kor- og Kvartet-Sangbog for Mandsstemmer. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Behrens, [1882], nr. 8, 28–29 (= Samling af flerstemmigeMandssange. 8. Række)

- Bull, Ole (1810–1880)

- Se også: Fjeldstuen

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Sang af «Fjeldstuen» (Her, hvor i Alt hvad jeg ser han er til)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 32, 26. Trykt som manuskript.

- Lasson, Nils Quist (1836–1876)

- Sang af «Fjeldstuen» (Her hvor i Alt, hvad jeg ser hun[sic] er til)

- Sang og klaver

- Tre Sange. Nr. 3. Kjøbenhavn, W. Hansen, [s.a.]

Her paa høie Fjeldet

Fra Fjeldstuen. 3. akt, 6. scene

(Her paa høie Fjeldet, nærmest Himmelen)

SS II 6, 595

- Mel.: «Længje venta Laurdagsqvellen» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Her paa høie Fjeldet, nærmest Himmelen)

- Bryllupssang. (Af Fjeldstuen) (Her paa høie Fjeldet)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 157. Uten noter

Herman Ruge, Expeditionssekretær, Ridder af kongelig svensk Nordstjerneorden

(Bed Gud om en Retfærdigs Død!)

SS I 3, 123–24

- Mel.: «Af Dybsens Nød o.s.v. (Psalmeb. Nr. 268)» (Wergelands melodivalg)

- Luther, Martin (1483–1546): «Aus tiefer Not schrei ich zu dir»

- Herman Ruge (Bed Gud om en Retfærdigs Død!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Morgenbladet. 1843, nr. 243 (31. august)

- Expeditionssekretær Herman Ruge, Ridder af Nordstjernen, Ordenshærold. (65 1/2 Aar.). Den 28de August 1843. (Bed Gud om en Retfærdigs Død!)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet. [Christiania], Roshaux, [1843], 2 bl.

Hersk, hersk over Dyret og Alt

Fra Skabelsen, Mennesket og Messias. Et Digt. [Siste del av monolog (Messias) og kor (Chor af Aander) i delen «Skabelsen»]

(Hersk, hersk over Dyret og Alt)

SS II 2, 73–74

- Thommessen, Olav Anton (f. 1946)

- Motett over Wergeland : fra Skabelsen, Mennesket og Messias 1830 (Hersk over jord)

- Blandet kor

- Oslo, NB noter, 2008. Manuskriptkopi

Hil, kommer, kommer! op til Zion gaaer

Fra Mennesket. «Menneskeaandens Lysbrud. Profeter og Filosofer». [Siste monolog: En Mand, før avsnittet «Himmel og Helved»]

(Hil! kommer, kommer! op til Zion gaaer)

SS II 6, 286–87

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Mikas monolog (Hil, Hil! Hil, Hil! Kommer! Kommer!). Op. 66 (1953)

- Blandet kor

- Oslo, Eivind Grovens institutt, 1981

Himmelske Maane! Du, som forsoner

Fra Mennesket. «II. Forvildelsen. 1. Adam og Eva». (Eva: Himmelske Maane! Du, som forsoner)

SS II 6, 90

- Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–1963)

- Adam og Evas Offer (Himmelske Maane! Du som forsoner)

- Sang og klaver

- Fem Henrik Wergeland-sanger for altstemme. Op. 9, nr. 1, [195-?]

- Manuskript, NB Mus.ms. a 5338:1180

Historie. Norges Konger

Fra «For Børnene», del II i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember)

(Harald «Haarfager» erobred' det hele Rige)

SS I 2, 319–21

- Norsk folkemelodi: «Kongen og Dronningen sidder ved Bord». Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Norges Konger (Harald Haarfagre samled det hele Rige). Strofe 1 ff.

- Trestemmig sang

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 21, 19

- Norges Konger (Harald Haarfagre samled det hele Rige)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodiske Sangøvelser : indeholdende 60 Melodier til A. Reitans Udvalg af Sange og Rim. Ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, [s.n.], 1860, nr. 25, 14

- Norges Konger (uten tekst)

- Trestemmig sang

- I: Sange for Sopran, Alt og Baryton [Utvalgt av Anders Reitan]. Manuskript, NB Mus.ms. 5840:510, nr. 25

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel. Uten tekst]

- Melodilinje

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen [ikke identisk med melodi i trykt utgave]. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322, nr. 21

- Norsk folkemelodi: «Ola Glomstulen». Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Norges Konger (Harald Gille beviste ved Jernbyrd sin Ret). Strofe 17 ff.

- Trestemmig sang

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 22, 19–20. («Synges som foregaaende eller som følgende Mel.»)

- Norsk folkemelodi. Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Norges Konger (Med Margrete og Erik, Kristofer, Karl Bonde). Strofe 34 ff.

- Trestemmig sang

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 23, 20–21. («Synges som foregaaende eller som følgende Mel.»)

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel. Uten tekst]

- Melodilinje

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen [ikke identisk med melodi i trykt utgave]. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322, nr. 23

Hjemme

Fra Poesier. Nr. XII

(Se, atter over mig suser den Piil)

SS I 2, 195–97

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Hjemme (Se, atter over mig suser den Piil)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 21, 22. Trykt som manuskript.

Hjerta! Du lilla, ömma!

Fra Stockholmsfareren No 2. 2. akt, 2. scene. Scene med Baronessen og Baronen

(Hjerta! Du lilla, ömma!)

SS II 4, 121–22

- Mel.: «Hvila vid denna källa» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans Epistel nr. 82

- [Uten tittel] (Hjerta! Du lilla, ömma!)

Hjertet styrkes ved at lide

Fra Vinægers Fjeldeventyr af Siful Sifadda. 2. akt, 4. scene. Krystallines sang

(Hjertet styrkes ved at lide)

SS II 5, 333

- Folkemelodi fra Ytre Sogn, nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Hjertet styrkes ved at lide)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b.2, nr. 163

Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

Fra Fjeldstuen. 3. akt, 6. scene

(Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste)

SS II 6, 593

- Mel.: «af Elverhøi: Nu da Lensmanden bort vil drage» (Wergelands melodivalg)

- Kuhlau, Daniel Frederik Rudolph (1786–1832): Elverhøj, «Chor af Bönder»

- [Uten tittel] (Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste)

- Bull, Ole (1810–1880)

- Se: Fjeldstuen

Hollandsk Nationalsang

n3

(Hvo hollandsk Blod har i sin Barm)

Ikke med i SS

- Wilms, Johann Wilhelm (1772–1847). Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Hollandsk Nationalsang (Hvo hollandsk Blod har i sin Barm). Visstnok oversatt av Wergeland fra Neêrlandsch Nationallied (Wien Neêrlandsch bloed in de aders vloeit), tekst av Hendrik Tollens (1780–1856), som også står trykt her

- Mannskor

- I: Samling af Flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger. Udgiven af Joh. D. Behrens. [2. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forlag, [1851–55], b. 8, h. 2, nr. 135, 12–13

Hugormen

Fra Naturhistorie. Nr. 7

(Med ildrødt Øje, Tungen kløvet)

SS I 2, 328

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Hoggormen (Med ildrødt øye, tungen kløvet)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 31

Hunden

Fra Naturhistorie. Nr. 5

(Jeg aldrig Hunden meer vil slaae)

SS I 2, 327

- Norsk folkemelodi: «Håvard Hedde» (variant)

- Hunden (Jeg aldri mer vil hunden slå)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 28–29. Omkved av Ingeborg Refling Hagen

- Norsk folkemelodi. Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Hunden (Jeg aldrig mer vil Hunden slaa)

- Trestemmig sang

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 16, 13–14

- Tostemmig sang

- I: Melodier til Sange i Læsebog for Folkeskolen. Nr. 16. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322

- Melodi fra Skåne (= Svensk barnesang: «Det var en gang en liten pus»)

- Hunden (Jeg aldri hunden mer vil slå)

- Melodilinje og tekst

- I: Barnas store sangbok. [Ved] Anne-Cath Vestly. Oslo, Cappelen, 1993 (10. opplag), 97

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Barnas dyresangbok. [Ved] Gro Torvaldsen Rykkelid. [Oslo], Cappelen, 1996, 33

- Svensk barnesang: «Det var en gang en liten pus» (= Melodi fra Skåne)

- Hunden (Jeg aldri mer vil hunden slå)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangtoner til barnas vers. Ved Mathilde Munch. Oslo, Steenske forl., [1929?], [b. 1], nr. 91b, 59. Melodilinje: nr. 91a

- Finnes i ulike sang- og visebøker

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Hunden (Jeg aldri mer vil hunden slå)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 76

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 27 og 29

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Hunden (Jeg aldri mer vil hunden slå)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 27 og 29

- Søraas, Lars (1887–1976)

- Hunden (Jeg aldri mer vil hunden slå)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangboken. [Ved] Lars Søraas. Bergen, Kaland, 1930, nr. 41, 47

Hvad Mennesket veed, bør troe og gjøre. En Underviisningsbog for Sandhedens unge Venner af Henrik Wergeland : Cand. Theol. 1829

(Jeg kaster et sørgmodigt Blik paa Millionerne)

SS IV 1, 1–46

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Skabelsen, Mennesket og Messias

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 4 (3 deler). Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Hvad mennesket ved, bør tro og gjøre (…de millioner av ynkværdige), s. 1–2

- SS IV 1, 1–2

- Resitasjon (tenor), harpe og strykekvartett.

- Napoleon (Høiaander Svanerne ere i Melkeveien), s. 2–9

- SS I 1, 177–78

- Sang (tenor), harpe og strykekvartett.

- Skabelsen, Mennesket og Messias (Frihet er åndens Hjerte, sannhet åndens hu), s. 10–16

- SS II 2, 592

- Sang (tenor), harpe og strykekvartett.

Hvad vil han i Byen? Hvor snart han kan glemme

Fra Vinægers Fjeldeventyr af Siful Sifadda. 2. akt, 6. scene. Krystallines sang

(Hvad vil Han i Byen? Hvor snart han kan glemme)

SS II 5, 325–26

- Mel.: «I fjor gjett'æ Gjeita o.s.v.» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Hvad vil han i Byen? Hvor snart han kan glemme)

- Mel.: «Så lang er nå vintren» (= «I fjor gjætt'eg gjeitinn' i djupaste dalom» i melodiregisteret)

- [Uten tittel] (Hvad vil han i byen? Hvor snart han kan glemme)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 392, 378. Melodi: nr. 193: «Norsk folkemelodi» (= «I fjor gjætt'eg gjeitinn' i djupaste dalom»), her for tostemmig sang

Hvem banker nu saa silde paa?

Fra Hytten eller Kristian IIdens Afreise fra Norge. National-historisk Drama, 2. akt, 3. scene. Marthes sang

(Hvem banker nu saa silde paa?)

SS II 4, 189–91

- Mel.: «Musiken af en norsk Student» (Wergelands melodivalg: «Egentlig komponeret til Sangen «Farvel til Alfred» i Forfatterens Digte, anden Ring, No V»)

- Romance af «Hytten» eller Kristjan 2den Afreise fra Norge (Hvem banker nu saa silde paa?)

- Sang og klaver

- I: Bien 22. 1837, h.1 (oktober?), 122–24. Musikkbilag

- Tatt inn i Hytten, 1837, utgitt 28. januar 1838

- Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim), qMS 406 : Anden Del, 3. Scene, s. 48. I margen på renskrift av manuskriptet er det skrevet noter til visen (melodilinje og tekst). Renskriften er besørget av avskrivere og revidert av Nicolai Wergeland, jfr. SS VI 1, 531. Ikke helt identisk med trykt versjon

Hvis Kongeviv! Du ei forsmaaer

(Hvis Kongeviv! Du ei forsmaaer)

SS I 2, 38–39

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland»

- Ved Dronning Desiderias Overfart over Vormsund (Hvis Kongeviv! Du ei forsmaaer)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Den norske Rigstidende. 1835, nr. 97 (14. september)

- Se også: Sang (bestemt til Afsyngelse ved H.M. Kongens Overfart over Vormen Octbr. 1835)

Hvor Fosskallen spiller for Skov og Elve blaa

- Se: National-Divertissement

Hvor maa du ikke

Fra Stockholmsfareren. Syttende-mai-stykke af Siful Sifadda. 2. akt, 5. scene. Horn synger

(Hvor maa du ikke)

SS II 3, 414

- Mel.: «Og kjøre Vand og kjøre Ved» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Hvor maa du ikke)

Hvor ofte skal Gud takkes?

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 2

(Saa mange Gange som der er Sand)

SS I 2, 266–67

- Dedekam, Sophie (1820–1894)

- Hvor mange Gange Gud skal takkes (Saa mange Gange som der er Sand)

- Sang og klaver

- Samtlige romanser og sanger med piano. Utgave ved Svein Myhren. [Stavanger, S. Myhren, 1994], 54–57

- Dedekam, Sophie (1820–1894). Schjelderup, Mon (1870–1934), arr.

- Hvor mange Gange Gud skal takkes (Saa mange Gange som der er Sand)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. 291:35

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Hvor ofte skal Gud takkes (–)

- Melodilinje med tekst og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 72–75

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 56–60

- Thommessen, Mimi (1906–1983)

- Hvor ofte skal Gud takkes? (Saa mange Gange som der er Sand)

- Sang og klaver

- I: Sommerfuglen og andre viser. Oslo, Tiden, 1949, 18–23

- Vogt, Herman (f. 1967)

- Hvor ofte skal Gud takkes (Saa mange Gange som der er Sand)

- Alt eller kontratenor med alt blokkfløyte, cello og orgel

- I: Vinterblommer = Winter Flowers. Four poems by Henrik Arnold Wergeland. Music by Herman Vogt. Nr. 1. Oslo, NB noter, 2021. 1 partitur (s. 3–10)

Hvormeget dog en Tøddel gjør?

Fra Stumper

(Hvormeget dog en Tøddel gjør?)

SS III 1, 219

- Mel.: «Ecce quam bonum» (Wergelands melodivalg)

- Hvormeget dog en Tøddel gjør? (–)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Samfundsbladet. 1831, nr. 18 (1. oktober). Fra samling epigrammer

Hybenbusken

Fra del II av Den fangne Bonde paa Agershuus

(Paa Agershuus, paa højest Sted)

SS I 2, 60–63

- Mel.: «Hr. Sinklar o.s.v.» (Wergelands melodivalg)

- Hybenbusken (Paa Agershuus, paa højest Sted)

- Tekst med melodiangivelse

- I. Statsborgeren XVIII. 1836, nr. 19–20 (14. februar), 157–60

Hymne til de for Friheden i Juli 1830 faldne Blodvidner af Victor Hugo

(De, som for Fædrelandet saa gjerne Livet gave)

SS I 1, 305–06

- Ingen melodiangivelse

- Hymne til de for Friheden i Juli 1830 faldne Blodvidner af Victor Hugo (De, som for Fædrelandet saa gjerne Livet gave)

- I: Almindeligt norsk Maanedsskrivt. 1832, b. 3 (juni), 525. Utkommet juli 1833. Oversettelse av Wergeland

Hytten eller Kristian IIdens Afreise fra Norge

National-historisk Drama, 1837; utkommet 28. januar 1838

SS II 4, 136–227

Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim)

- Se:

- Hvem banker nu saa silde paa?

- Og alle smaa Fugle i grønnende Lund

Høiland-Mary (Af Robert Burns)

(I Skrænter og Strømme og Bredder)

SS I 2, 79–80

- Ingen melodiangivelse (= Highland Mary i melodiregisteret)

- Høiland-Mary (Af Robert Burns) (I Skrænter og Strømme og Bredder)

- I: Bien 17. 1836, h. 3 (ca. 1. september), 122–24

Hør Røsten raaber i Ørken: bereder Herren Vei!

Fra Mennesket, «Jesus og Johannes» 2: «Døberen»

(Hør Røsten raaber i Ørken)

SS II 6, 331–32

- Haarklou, Johannes (1847–1925)

- Arie (Hør Røsten raaber i Ørkenen). Op. 51

- For orkester og en solostemme.

- Manuskript, NB Mus.ms. 1722:123 (orkesterpartitur og stemmer)

- Kirke-Arie (Hør Røsten raaber i Ørknen). Op. 51

- Sang og klaver

- [Leipzig, Reinecke,1923? Trykt og oversatt til tysk ved Eugen von Enzburg, ifølge Finn Benestad: Johannes Haarklou : mannen og verket, Oslo 1961 (ikke sett)]

- Manuskript, NB Mus.ms. 8045:626

I Barnekammeret ved Carl Johans Død

(Siig mig, kjære, søde Mo'r)

SS I 3, 173–74

- Dahl, Emma (1819–1896)

- Sang i Barnekammeret ved Carl Johan's Död (Siig mig kjære, søde Mo'r)

- Melodilinje og tekst

- I: Børnevennen I. 1844, nr. 47 (20. mars), 369

- Sang og klaver

- Christiania, Winther, [1844?]

I Dalerne boede, i Dalerne boer

Se: National-Divertissement

I det dramatiske Selskab

Fra Kong Carl Johan paa hans ottiaarige Fødseldag, den 26de Januar 1844. Nr. I

(Norges Gubber / staae som Kubber)

SS I 3, 143–45

Særskilt utkommet (ikke sett). Tekst etter Henrik Wergelands Samlede Skrifter : […]. Udgivne af Hartvig Lassen. Christiania, Tønsberg, 1852–57, b. 2, 288.

- Mel.: «Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- I det dramatiske Selskab (Norges Gubber / staae som Kubber)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Morgenbladet. 1844, nr. 26 (26. januar)

- Kong Carl Johan. (Paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844, i det dramatiske Selskab) (Norges Gubber / staae som Stubber)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 10–13. Uten noter

I Lyceet

(Da Budskab om din Bortgang lød)

SS I 2, 87–88

- Se: Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. Del II

Iland og ombord i Orkan (efter det Engelske)

(En stærk Orkan en Nat kom paa)

SS I 2, 247–48

- Mel.: «Der var engang en tapper Mand» (Wergelands melodivalg)

- Iland og ombord i Orkan (En stærk Orkan en Nat kom paa)

- I: Magazin for Sjøvæsen. 1839, b. 1, 143

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Kristiania, Winther, 1839, 100–01. Engelsk tekst trykt parallellt: «One night came on a hurricane»

- Mel.: «Teucers Vise»

- [uten tittel]

- I: Tvende nye Sjømands-Sange : 1839. Christiania, Risum, januar/februar? 1839, 3.

- Nr. 1: Opsang for «Kristiania Paket» (Terne rap); nr. 2: Iland og ombord i Orkan.

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 29–30. Uten noter

- Lillebjerka, Sigmund (f. 1931)

- En sterk Orkan! (En stærk Orkan en Nat kom paa)

- Mannskor

- Oslo, NB noter, [1990]. Manuskriptkopi

«Innsendt»

Fra Stockholmsfareren No. 2. 1. akt, 1. scene. No. Een

(Diogenes, Cyniker, Solvæggekryb)

SS II 4, 98

- Mel.: «Jeg sätter ei Nöjet i konstigt System» (Wergelands melodivalg)

- «Innsendt» (Diogenes, Cyniker, Solvæggekryb!)

Irreparabile tempus

Farce med Efterspil af Forfatteren til farcen «Ah!»

SS II 1, 127–98

- Se: Endelig, o endelig vi saae et Glimt af Dagen

Ja Gud velsigne Carl Johan

Fra Scene paa Christiania Theater paa hs. Maj. Kongens Ottiaarige Fødselsdag, 26 Januar 1844

(Ja Gud velsigne Carl Johan)

SS I 3, 154–55

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Ja Gud velsigne Carl Johan (–)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Morgenbladet. 1844, nr. 30 (30. januar)

- I: For Arbeidsklassen V. 1844, nr. 15 (29. august)

Ja kom og klink og drik Bjerregaards Skaal

Fra Efterspil til Fjeldeventyret, Finberg og Hansens sang

(Ja kom og klink og drik Bjerregaards Skaal!)

SS I 3, 163–64

- Mel.: «Saa kom og klink o.s.v. Af Fjeldeventyret» (Wergelands melodivalg)

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, « Saa kom og klink»

- Sang af Efterspil til Fjeldeventyret (Saa kom og klink og drik Bjerregaards Skaal!)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet. Christiania, Roshauw, 1844, 2 bl.

Ja, mens mit Hjerte, stort og fuldt

Fra Mennesket. «III. Frelsen. 3. Disciplene, Moderen og Veninderne»

(Maria: Ja, mens mit Hjerte, stort og fuldt)

SS II 6, 361

- Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–1963)

- Maria Moder (Ja, mens mit Hjerte stort og fuldt)

- Sang og klaver

- Fem Henrik Wergeland-sanger for altstemme. Op. 9, nr. 2, [195-?]

- Manuskript, NB Mus.ms. a 5338:1180

Jeg har den Ære

Fra Stockholmsfareren No. 2. 1. akt, 2. scene. Foged Smyg og De andre

(Jeg har den Ære)

SS II 4, 105–06

- Mel.: «Visen med Omqvædet: Aa ta' mig Fa'n o. s. v.» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Jeg har den Ære)

Jeg selv

Fra Forstandsøvelser. Nr. 3

Mine Hænder … hvor nette gjorte)

SS I 2, 332

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Jeg selv (Mine hender – så nette gjorte)

- Sang og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang. Sangbok fra Suttung forlag, [Tangen]: Suttung, 1984, 35

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 36–37

Jeg saa Ham. Han sad paa en flygende Hest

Fra Barnemordersken. Sørgespil i fire Acter. 1. akt, 3. scene

(Jeg saa ham. Han sad paa en flygende Hest)

SS II 3, 220–21

- Ingen melodiangivelse

- Barnemordersken (Jeg saa Ham. Han sad paa en flyvende Hest)

- I: Bien 13. 1835, h. 3 (3. desember), 126

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Elskerens Troskab (Jeg saa ham. Han sad paa en flygende Hest)

- Sang og klaver

- Sange med Ledagelse af Piano, nr. 20. Datert 29.8.61. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4473:339

John Anderson

Fra Campbellerne eller Den hjemkomne Søn. Syngestykke i to Akter. 2. akt, 1. scene. Kittys sang

(John Anderson, min Skat, John!)

SS II 4, 49

Tekst: Robert Burns, oversatt fra engelsk av Henrik Wergeland

- Ingen melodiangivelse (= John Anderson i melodiregisteret)

- John Anderson, min kjære John (Af Burns) (–)

- I: Skilling-Magazin II. 1836, nr. 15 (13. august), 120

- Skotsk folkemelodi (= John Anderson i melodiregisteret). Udbye, Martin Andreas (1820–1889), arr.

- John Andersen (John Andersen, min Skat, John!)

- Tre like stemmer

- I: Trestemmig Sangbog : 166 Sange udsatte for lige Stemmer, til Brug for Skoler og Sangforeninger. Af M.A. Udbye. Andet Hefte. Trondhjem, Andersens Enke, 1867, nr. 86, 110–11

Juleaftenen

Fra Jøden. Ni blomstrende Torneqviste. Nr. IV

(Hvo mindes ikke)

SS I 3, 30–36

- Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Omkved – Men Ravnen gjemte (Men ravnen gjemte seg selv i klippen). Fra 5. strofe i diktet.

- Melodilinje og tekst

- Manuskript hos komponisten, 2008

Jægersang

(Haloh! hvor Skoven runger!)

SS I 2, 124–27

- Mel.: «Im Wald und auf der Heide» (Wergelands melodivalg)

- Jægersang (Halloh! hvor Skoven runger!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 146–49

- [Uten tittel] (Halloh! hvor Skoven runger!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Diana eller Visebog for norske Jægere : med et Anhang indeholdende danske eller svenske Jægersange samt fire Musikbilag. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1839, nr.1, 1

- Jægersang (Halloh! hvor Skoven runger!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 70–74. Uten noter

- Kiefer, August (–)? (kan være F.L. Gehrike) = «Im Wald und auf der Heide»

- [Uten tittel] (Hallo! Hvor skogen runger!)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 327, 322–24

- [Uten tittel] (Halloh! Hvor Skogen runger!)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Gjennemseede af Ludv. M. Lindeman. Christiania, Lund, 1873, nr. 364, 160–61

- Jægersang (Hallo! Hvor Skoven runger!)

- Tostemmig sang

- I: Skole-Sangbog : indeholdende to- tre- og firestemmige Sange. Udgiven af Joh. D. Behrens. Første Hefte. Kristiania, Ugiverens Forl. [1850], nr. 27, 30–31

- I: Tostemmige Melodier til «Udvalg af Sange for Skolen». Harmoniserede af O. Koppang. Kristiania, Lund, 1876, nr. 61, 49–50

- Trestemmig sang

- I: Trestemmig Sangbog : 166 Sange udsatte for lige Stemmer, til Brug for Skoler og Sangforeninger. Af M.A. Udbye. Første Hefte. Trondhjem, Andersens Enke, 1866, nr. 46, 57–58

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Jægersang (Haloh! Hvor Skoven runger!)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 10, 17. Trykt som manuskript.

- Lammers, Thorvald (1841–1922)

- Jægersang (Hallo, hvor Skoven runger!)

- Mannskor og 4 horn

- Påskrift med blyant: Omarbeides. Manuskript, NB Mus.ms. 1209:90

Jætergutten

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 19

(Drot er Jætergutten)

SS I 2, 281

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Gjetergutten (Drott er gjetergutten)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte [Oslo], Forlagshuset, [1949], 81

- Sang og klaver

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Oslo, NB noter, [19–], nr. 10, 13. Manuskriptkopi

Jøden. Ni blomstrende Torneqviste

SS I 3, 19–49

- Se:

- De Tre. Nr. II

- Juleaftenen. Nr. IV

Jødinden. Elleve blomstrendeTornekviste

SS I 3, 319–402

- Se:

- Paa Sygelejet [innledning]

- Tornekviste?. Nr. I

Kaperfører Knud Ellingsens Vise

(Den nittende Oktober det sig hændte)

Ikke med i SS.

- Mel.: «Egen Mel.» (Wergelands melodivalg)

- Kaperfører Knud Ellingsens Vise (Den nittende Oktober det sig hændte)

- I: Samling av Sange og Digte for den norske Sjømand. Kristiania, Winther, 1839, 104–05. Uten noter

- Wergeland har her gitt sangen følgende fotnote: «Se 'Sjømands Tidsfordriv'. Kristiania 1838 hos Winther. Udgiveren har kun kunnet erholde denne i sin Tid aftrykte og meget bekjendte Folkevise i et Haandskrivt, der overlod meget til hans Gjetning»

Kast af hvor Bakken er for brat!

(Kneiken brat / Hesten mat)

SS I 3, 186–88

- Ingen melodiangivelse

- Kast af hvor Bakken er for brat! (Kneiken brat)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 199–200. Uten noter

Katten

Fra Naturhistorie. Nr. 2

(Forsigtig og slu er Kattepuus)

SS I 2, 326

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Katten (Forsiktig og slu er kattepus)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 30

Kjærlighed og Nød

Fra Poesier. Nr. XI

(Se, min Elskte, Roserne rødme)

SS I 2, 193–94

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Kjærlighed og Nød (Se, min Elskte, Roserne rødme)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 20, 21. Trykt som manuskript.

Klem ham, kjære Venner

Fra Stockholmsfareren No. 2. 1. akt, 1. scene. Kræet og Chor

(Klem ham, kjære Venner)

SS II 4, 90–94

- Mel.: «Skjære, skjære Havre» (Wergelands melodivalg)

Kong Carl Johan paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844

- Se:

- I det dramatiske Selskab. I

- Asylbørnenes Sang. II

Kongen af Spanien

Fra Spaniolen. Del I

(End drøne Borgens Kolonnader)

SS I 1, 321–25

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (End drøne Borgens Kolonnader)

- Melodilinje og tekst

- I: Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840. Musikkbilag nr. 1, 1

Kongen og Dronningens Geniuser

Fra Spaniolen. Del III

(En Liberal? … ja ved min Magt!)

SS I 1, 327–31

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten titte] (En Liberal? … ja ved min Magt!)

- Melodilinje og tekst

- I: Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840. Musikkbilag nr. 3, 2

Kongens Ankomst

(Tør en banlyst Harpe lyde?)

SS I 2, 220–25

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Kongens Ankomst (Tør en banlyst Harpe lyde?)

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 6. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

Kongens Skaal i Champagner

(Champagner er min Yndlingsdrik)

SS I 2, 258–60

- Ingen melodiangivelse

- Kongens Skaal i Champagner (Champagner er min Yndlingsdrik)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 177–79. Uten noter

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- Drikkevise (Champagnen er min yndlingsdrik)

- Mannskor

- Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1951. (Norsk Musikforlags samling av mannskor; nr. 922)

- Schmuckert, Eduard (–)

- Kongens Skaal i Champagner (Champagner er min Yndlingsdrik)

- Melodilinje og tekst

- I: Morgenbladet. 1840, nr. 26 (26. januar)

Krig og Fred. Forqvæde i en Grotte

Fra Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr

(Under Jorden)

SS II 5, 379–81

- Mel.: «Stændig Melodi: Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Krig og Fred. Forqvæde i en Grotte (Under Jorden)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Kunsthandler, Forfatter af Processen mod fru Scharffenberg i Kjøbenhavn samt af Do. mod Kunstdommer Homann i Christiania, m.m. Christiania, Risum,1842, 3–5

Kun dagligdags er al din Dont

Fra prekenen «Griber Aanden i Tingene, Betydningen i Tegnene, det Store i det Smaa». Fastelavns-Søndag 1836 i Agerhuus' Slotskirke

(Kun dagligdags er al din Dont)

SS IV 2, 280

- Salmemelodi fra 1569

- Kun dagligdags er all din dont (–)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for skolen. Av Oscar Anderssen. Oslo, Norsk Musikforl., [1940?], nr. 26, 42–43

- I: Melodibog til Norske Sangbøger af Joh. D. Behrens. Kristiania, Eget Forl., [1876], nr. 127, 97. Her står melodiangivelsen formulert som: «Salmemelodi fra 1596 [sic] (H. Thomissøn's Salmebog.) (Mel.: «Min Sjæl og Aand opmuntre dig».)»

- Baagø(e), Peder Gerhardt (1829–1907): «Ved Galiæerhavets Bred»

- Dagligdags (Kun dagligdags er al din Dont)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sangbog for det danske Folk i Amerika. Udgivet af «Dansk Folkesamfund» ved F.L. Grundtvig. 2den Udg. Aarhus, «Dansk Folkesamfund»s Forl., 1891, nr. 384, 339. Uten noter

- Bangert, Emilius (1883–1962)

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er al din Dont)

- I: Dansk Sangbog. Johan Borup. Anden ændrede og forøgede Udg. København, I Kommission hos Borup, 1926, nr. 306, 380. Uten noter

- Beck, Thomas (1899–1969)

- Salme (Kun dagligdags er al din Dont)

- Blandet kor

- Manuskript, NB Mus.ms. minireg., Beck 11. «Til Wergelanddagen 17.6.42»

- Brej(i)by, Ole (f. 1852)

- [Ukjent tittel] [Ukjent førstelinje]

- Aandelige Sange : til Texter af P.A. Jensen, H. Wergeland og W.A. Wexels. Op. 4. Kristiania, Røsholm, [1876?]. Ikke sett. Avertert i Ny illustreret Tidende, 1876, nr. 50

- Elling, Catharinus (1858–1942) eller folkemelodi(?)

- Kun dagligdags er al din Dont

- Melodilinje uten tekst.

- [Catharinus Ellings notisbøker med nedtegnelser fra innsamlingsreiser og skisser til komposisjoner, 21, nr. 74]. Manuskript, NB Mus.ms. 2880/21:234

- Gunneng, Edvard (1883–1974)

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er all din dont)

- Trestemmig sang

- I: Metodisk sangbok for skolen. Av Edv. Gunneng. Kristiania, [1922], nr. 189, 175

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887) [1]

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er all din dont)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for skoler : samling 1-, 2- og 3-stemmige sanger for barne- og ungdomsskoler. Av O. Koppang og K. Koppang. Riksmål og landsmål. 3dje bind. Kristiania, Norsk Musikforl., [1921], nr. 37, 30

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 1, 3

- Kun dagligdags er al din dont (–)

- Trestemmig sang

- I: Lette barnekor : 4 koraler : tekster fra Rolfsens læsebog III del. Ved Lorens Berg. Kristiania, [L. Berg, 19-?], nr. 4, 4

- I: Melodier til sange i Nordahl Rolfsens Læsebog's tredje del. Samlede og udgivne ved Hans Mo. Bergen, H. Mo, I hovedkommission hos Beyer, 1896, nr. 16, 23–24

- «Min Sjæl og Aand opmuntre dig» (= Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887) [1])

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er al din Dont)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Kristoffer Hagenes Sange for Skolen og Hjemmet. Tillæg ved P. Sandvik. Kristiania, Det norske Aktieforl., 1906, nr. 215, 49

- Kun dagligdags er al din Dont (–)

- Tostemmig sang

- I: Tillæg til Melodierne til Cand. theol. Karl Seips Visebog. Med en ledsagende Understemme ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, Aschehoug, 1879, 15

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887) [2]

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er al din Dont)

- Melodilinje og tekst (annen melodi enn ovenfor)

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Gjennemseede af Ludv. M. Lindeman. Christiania, Lund, 1873, nr. 178, 70

- Nielsen, Ludvig (1906–2001)

- Kun dagligdags er all din dont (Salme) (–)

- Sang og orgel.

- Fire salmer : for en solostemme og orgel. Op. 22b. 1963. Oslo, Musikk-Huset, cop. 1983, nr. 1

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er all din dont!)

- Melodilinje og tekst

- I: Norsk salmebok : forslag til felles salmebok for den Norske kirke. Oslo, Universitetsforl., 1981, nr. 700, 302. (Norges offentlige utredninger; NOU 1981: 40)

- [Uten tittel] (Kun dagligdags er all din dont)

- Sang og klaver

- I: Norsk tonesamling : melodibok for skoler for ungdom. Utgitt av Norges Høgskulelærarlag under redaksjon av Paul Okkenhaug, Per Hjort Albertsen, Ludvig Nielsen. [Oslo], Fabritius, 1965, nr. 357, 236

- Sande, Olav (1850–1927)

- Kun dagligdags (Kun dagligdags er al din dont)

- Melodilinje og tekst

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Arvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 91, 58

- Simonsen, Melvin (1901–1996)

- Kun dagligdags (Kun dagligdags er al din dont)

- Sang og klaver

- Oslo, NB noter, 1934. Manuskriptkopi

- Stang, Erika (1861–1898)

- Kun dagligdags er al din Dont (–)

- Sang og klaver

- Fire Sange. Christiania, Warmuth, 1894, nr. 1, 2

- Øydegard, Ola (1876–1947)? Halse, Kristian (1858–1939), arr.

- Kun dagligdags er al din dont (–) (H. Vergeland [sic])

- Blandet kor, orgel eller klaver

- Heimhug. Tonar og tekster av Ola Øydegard. Harmonisera for blanda songkor, orgel eller pianoforte av Kristian Halse. Straumsnes, Øydegard, 1924, nr. 7, 9

Kunstrytteren (Alexander Gauthier)

(Seer udaf Vindvet, smukke Piger!)

SS I 2, 210–12

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Kunstrytteren (Ser udaf Vindvet, smukke Piger!)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 13, 18. Trykt som manuskript.

Kysset

(Endnu, endnu, o Elskte, en Sekund)

SS I 2, 305

- Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Kysset (Endnu, endnu, o Elskte, en Sekund)

- Melodilinje og tekst

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Sang og klaver

- Manuskript hos komponisten, 2008

Lad-Hans

(Det Guld er tilvisse ei meget at rose)

SS I 3, 74–76

- Mel.: «Ifjor jett'æ Jeita ti djupaste Dalom etc.» (Wergelands melodivalg)

- Lad-Hans (Det Guld er tilvisse ei meget at rose)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 80–82. Uten noter

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 64–66. Uten noter

- Norsk folkemelodi (= «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom» i melodiregisteret)

- Hjælp dig selv (Den Sult maa arbejde, som lyster at æde)

- Melodilinje og tekst (6.–9. strofe og 21. strofe)

- I: Sangskole til Brug ved Skoleunderviisningen. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, I Kommission hos Feilberg & Landmark, [1849], nr. 12, 34

- Lat-Hans (Det gull er tilvisse ei meget å rose)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for skolen. Av Oscar Anderssen. Oslo, Norsk Musikforl., [1940?], nr. 61, 67

- Lat-Hans (Nei, Lat-Hans, i dag får du ikke en skilling). 2. strofe

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 39–41

Langeleiken, en Krands af Digtninger i Dølemaal

SS I 2, 379–405

- Se:

- Tel den venast gjente i Hallingdal. I

- Devegge-Hodne. II

- Thor Hallings aa ho Bergits Attekomst fraa Kristian. III

- Valdrisen po Heimvægen. IV

- Ragne Hallinggjentes Vise. V

Lauren og Eegløv tag

- Se: National-Divertissement

Leve syttende Mai! Sang til Constitutionsdagen

(Du qvalte Røst i Salen)

SS I 1, 245–47

- Ingen melodiangivelse (men strofeformen (Hildebrandstrofe) er ellers brukt av Wergeland, jfr. Norsk verslære. Hallvard Lie. Oslo, Universitetsforl., 1967, 234–43, = «Vift stolt paa Kodans Bølge» i melodiregisteret)

- Leve syttende Mai! : Sang til Constitutionsdagen (Du qvalte Røst i Salen)

- Særskilt utkommet. Christiania, [s.n.], [20. april] 1831

- Mel.: «Til Dampbaadsangen: Svøm trygt paa Nordhavs Bølger etc.»

- Ibsen, Lars Møller (1786–1846): Flagsang for den norske Dampbaad Constitutionen (Svøm trygt paa Nordhavs Bølge)

- [Uten tittel] (Du qvalte Røst i Salen)

- I: Sange for Venner af Frihed og Fædreland. Første Hefte. Udgiven ved Einar Thorson [trolig pseudonym for Henrik Wergeland; jfr. Henrik Wergeland og boktrykkerne. Didrik Arup Seip og Leiv Amundsen. Oslo, Oslo boktrykkerforening, 1958, 7], Christiania, Krohn, 1832, 20. Uten noter

List og Phlegma. Vaudeville i 1 Act af Angely oversat og omarbeidet af H. Wergeland

SS VI 2 (nevnt), 184

Utrykt, oppført på Christiania Theater 17. juli 1837; manuskriptet trolig tapt

- Anonymus

- List og Phlegma [oversettelse og omarbeidelse ved Henrik Wergeland av List und Phlegma. Vaudeville-Posse in 1 Akt av Louis Angely (1787–1835), bearbeidet etter en komedie av Joseph Patrats (1732–1801): La Résolution inutile, ou: Les Deguisements amoureux comedie en un acte et en prose melee de vaudevilles]

- Orkester. Arier.

- Manuskript, NB Mus.ms. 4946:431. Partitur. Orkesterstemmer mangler

Lord Douglas's Sørgesang (The Douglas Tragedy)

(«Staa op, Lord Douglas, og hastelig»)

SS I 2, 146–49

- Ingen melodiangivelse (= The Douglas Tragedy i melodiregisteret)

- Lord Douglas's Sørgesang (The Douglas Tragedy) («Staa op, Lord Douglas, og hastelig»)

- I: Bien 22. 1837, h. 3 (ca. 1. desember), 120–23

Ludvig Mariboe

(Nu tom er Haanden, træt og tom)

SS I 2, 257–58

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Ludvig Mariboe (Nu tom er Haanden, træt og tom)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 25, 23. Trykt som manuskript.

Mary Morison (Af den skotske Folkedigter Robert Burns)

(O Mary, vær ved Vindvet naar)

SS I 2, 78–79

- Ingen melodiangivelse (=Mary Morison i melodiregisteret)

- Mary Morison (Af den skotske Folkedigter Robert Burns) (O Mary, vær ved Vindvet naar)

- I: Bien 17. 1836, h. 3 (ca. 1. september), 121–22

Med en Bouqvet

Fra Poesier. Nr. XIV

(Den har ei Sjel, som ikke troer)

SS I 2, 202–03

- Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Med en bukett (Den har ei Sjel, som ikke tror)

- Blandet kor

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Damekor (SSAA), arrangert av Idun Vindspoll

- Manuskript hos komponisten, 2008

- Sang og klaver

- Manuskript hos komponisten, 2017

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Med en Buket (Den har ei Sjel, som ikke troer)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 22, 22. Trykt som manuskript.

- Peyron, (Albertina Fredrika) Ika (1845–1922)

- Med en Buket (Den har ei Sjael, som ikke tror)

- Sang og klaver

- Norsk Lyrikk. Sex Sånger af Ika, nr. 4. Manuskript, Det kgl. Bibliotek, København, MA ms 6869

- Schjelderup, Gerhard (1859–1933)

- Med en buket = Ein Blumenstrauss (Den har ei sjæl, som ikke tror = Der Seelenlose nicht versteht die Sprache)

- Sang og klaver

- Sange = Lieder. Op. 1, nr. 5. Kjøbenhavn, W. Hansen, [s.a.]

Med en Femtidalerseddel (Impromptu)

(Her er en Billet fra den værste Tyran)

SS I 3, 410

- Mel.: «O Nora, jeg drikker din Skaal i en Dram» (Wergelands melodivalg)

- Med en Femtidalerseddel (Impromptu) (Her er en Billet fra den værste Tyran) [1844?]

- Tekst med melodiangivelse

- I: Udvalgte skrifter. Henrik Wergeland. Udgivne af H. Lassen. Christiania, Tønsberg, 1859

Medecinerens Kjæreste. Sang (ved det medesinske Øvelsesselskabs Lag 12te Decbr. 1835)

(Til Bengalen)

SS I 2, 50–53

- Mel.: «Gubben Noah, & c.» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Medecinerens Kjæreste (rep.|: Til Bengalen :|rep.; stod min Ungdoms Hu)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Medecinerens Kjæreste. Sang (ved det medecinske Øvelsesselskabs Lag 12te Decbr. 1835). Særskilt utkommet. Kristiania, Steen [1835], 2 bl.

- Ingen melodiangivelse

- I: Brage og Idun III. 1840, h. 1, 337–40

Medecinerens Troesbekjendelse

(Vil du være fro og fri)

SS I 2, 42–44

- Mel.: «Vil du være stærk og fri, pres de røde Druer o. s. v.» (Wergelands melodivalg)

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): Ludlams Hule, «Vil du være stærk og fri» (= «Norafjeld med Jøkkelblaa»)

- Medicinerens Troesbekjendelse (Vil du være fro og fri)

- Medicinerens Troesbekjendelse. Norsk Krigssang. Særskilt utkommet.

- Christiania, Steen, [oktober?] 1835, 2 bl.

Men Alle, som paa Jord min Faders Villie gjøre

Fra Mennesket. «Diciplene, Moderen og Veninderne». Jesus

(Men Alle, som paa Jord min Faders Villie gjøre)

SS II 6, 364

- Lammers, Thorvald (1842–1922)

- I alle som paa Jord (I alle som paa Jord min Faders Vilje gjøre)

- Sang og klaver

- Fire Sange for Bariton eller Bas med Pianoakkompagnement af Thorvald Lammers. Kristiania, Hals, 1908, nr. 1

Mennesket. Et Digt

SS II 6, 1–560

- Haarklou, Johannes (1847–1925)

- Skabelsen og Mennesket = Die Schöpfung und der Mensch. Oratorium i 3 avdelinger, op. 57. [1891] Tysk tekst ved Eugen von Enzberg. Fra «Skabelsen». 1. «De to Aander» – 2. «Jordens Liv». SS II 6, 7–41

- Blandet kor, soli og orkester

- Kristiania, Norsk Musikforl., 1917 (Korstemmer)

- Leipzig, Reinecke, [1923?] (Klaverpartitur)

- Manuskript, NB Mus.ms. 5746:493 (Orkesterpartitur). Se også: Manuskript, NB Mus.ms. 1719:123

- Innhold:

- Se Rummets bugnende Bug

- Nu slumrer Jordens ene Halvdel

- End rinder hans Blod

- Jensen, Ludvig Irgens (1894–1969)

- Mennesket (Se rummets bugnende bug har atter)

- Utdrag fra: «Skabelsen». 1. «De to Aander» – 2. «Jordens Liv» (Akadiel) – 3. «Forvildelsen. Adam og Eva» – «Jesu aandige Opstandelse» (Digteren og Akadiel). SS II 6, 7–18, 38–40, 81–86?, 538–559

- Resitasjon og orkester

- Manuskript, NBO Mus.ms. Fragmenter.

- Fremført på Nationaltheatret 12. juli 1945

- Se: Vollsnes, Arvid O: Komponisten Ludvig Irgens Jensen. Europeer og nordmann. Oslo, Aschehoug, 2000, 347 og 350.

- Se også:

- Adams Sejersang over Løven

- Evas Vuggesang

- Hil, kommer, kommer! op til Zion gaaer

- Himmelske Maane! Du, som forsoner

- Hør Røsten raaber i Ørken

- Ja, mens mit Hjerte, stort og fuldt

- Men Alle, som paa Jord min Faders Villie gjøre

- Skabelsen, Mennesket og Messias

Mig selv

(Jeg i slet Lune, Morgenblad? Jeg, som kun behøver et Glimt af Solen)

SS I 2, 337–39

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Mig selv (Jeg i slet Lune, Morgenblad? Jeg, som kun behøver et Glimt af Solen)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon.

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

Min Grav

Fra Poesier. Nr. VII

(Hvor er jeg glad, ja hjerteglad!)

SS I 2, 187–88

Diktet siteres noe endret og forkortet i Vinægers Fjeldeventyr, se: SS II 5, 341.

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Hvor er jeg glad, ja hjertens glad!) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 173

Min lille Kanin

Fra Digte. Første Ring. Del VII

(Eenøret, trebenet, violblaa og fiin)

SS I 1, 152–62

- Hernes, Kristian (f. 1976)

- Min lille Kanin. (Enøret, trebenet, fiolblå og fin)

- Blandet kor (SATB) og klaver

- Oslo, Norsk Musikforl., 2008

- Risnes, Ulf (f. 1960)

- Min lille kanin (Enøret, trebenet, fiolblå og fin)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 112–13

Minne-Slaget

(Før risled Minnestrømmen)

SS I 1, 299–302

- Mel.: «Sangen er sat efter en skotsk Ballademelodie» (Wergelands melodivalg og kommentar)

- Minneslaget (Før risled Minnestrømmen)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 51–56. Uten noter

- Ingen melodiangivelse

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Andre Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [1. juni], 7. vise. Særskilt utkommet med fellestittel til Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai]. Uten noter.

Moderen

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 1

(Der er et Uveir ude)

SS I 2, 266

- Beck, Thomas (1899–1969)

- Moderen (Der er et uvær ute)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 20

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 67

- Rostad, Georg Fredrik (1819–?)

- [Uten tittel] (Der er et Uveir ude)

- Melodilinje og tekst

- I: Julesange, nr. 2. Manuskript, NB Mus.ms. 1702:113

- Moderen (Der er et Uveir ude)

- Tostemmig sang

- I: Julesange for Børn : satte i Musik for 2 Stemmer. Af Georg Fr. Rostad. Trondhjem, [s.n], [s.a.], [nr. 2]

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Moderen (Det er et Uveir ude)

- Tre like stemmer

- 28 Sange for tre lige Stemmer. Op. 4, nr. 10. Christiania, Feilberg & Landmark, [1858?]

- Vidø, Camilla (Camilla Wergeland [Vedøe]) (1842–1900)

- Julesang (Det var en Juleaften)

- Sang og klaver

- [Christiania], Gundersen, [s.a.], 1 s. Over notene: Y JULESANG. Førstelinje endret

Moderens Korstegn over Barnet (Barnekammer-Julevise)

(Vist, Barn, er Spurven iaften mæt)

SS I 3, 404–07

- Egeberg, Frederikke (1815–1861)

- Moderens Korstegn over Barnet. Barnekammer-Julevise (Vist er Spurven i Aften mæt)

- Sang og klaver

- Digte af Henrik Wergeland : componerede for een Syngestemme med Pianoforte. Nr. 2. Christiania, Eget Forl., [ca. 1851]

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Moderens korstegn = Mutters Kreutz (Vågn op da barn – det er juledags-gry = Wach auf es ist Weihnachtsmorgen lieb Kind). Op. 13, nr. 1(utdrag). Tysk oversettelse ved Clare Greverns Mjøen.

- Sang (S) og orkester, 1930/42.

- Oslo, NB noter, [19–]. Manuskriptkopi

- Sang og klaver

- Oslo, Norsk Musikforl., [1934]

- I: Tidens Tegn. 1930, (24. desember). Tegning av Kr. Sinding-Larsen

Morgenen

Fra Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Nr. V

(Naar Garçonen)

SS II 5, 390–91

- Mel.: «Stændig Melodi: Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35. Forsoningen V. Morgenen (Naar Garçonen)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Kunsthandler, Forfatter af Processen mod fru Scharffenberg i Kjøbenhavn samt af Do. mod Kunstdommer Homann i Christiania, m.m. Christiania, Risum,1842, 19–20

Morgensang

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 4

(Ei! staaer op nu Allesammen!)

SS I 2, 268–69

- Baden, Conrad (1908–1989)

- Morgensang (Ei! staaer op nu allesammen!)

- Tre like stemmer

- Drammen, Lyche, cop. 1963

- Bremnes, Lars (f. 1964)

- Morgensang (Hei, ståer opp nu alle sammen!)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 107

- Høie (Gundersen), Karen (f. 1952)

- Morgensang (Hei, stå opp nå allesammen!)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 14–15

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 8–9

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Morgensang (Hei, stå opp nå allesammen!)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang: sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 14–15

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 8–9

Mulig Forvexling

(Beholder Maanen, Poeter!)

SS I 3, 432–33

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Mulig forveksling (Beholder månen, poeter)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. a 6620:a, datert 1932

Mødet

Fra Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Nr. III

(Efter rundne)

SS II 5, 385–89

- Mel.: «Stændig Melodi: Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Forsoningen III. Mødet (Efter rundne)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Kunsthandler, Forfatter af Processen mod fru Scharffenberg i Kjøbenhavn samt af Do. mod Kunstdommer Homann i Christiania, m.m. Christiania, Risum,1842, 12–16

Napoleon

(Høiaander Svanerne ere i Melkeveien)

SS I 1, 177–90

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973): Skabelsen, Mennesket og Messias

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 4 (3 deler).

- Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Hvad mennesket ved, bør tro og gjøre (…de millioner av ynkværdige), s. 1–2. SS IV 1, 1–2

- Resitasjon (tenor), harpe og strykekvartett.

- Napoleon (Høiaander Svanerne ere i Melkeveien), s. 2–9. SS I 1, 177–78

- Sang (tenor), harpe og strykekvartett.

- Skabelsen, Mennesket og Messias (Frihet er åndens Hjerte, sannhet åndens hu), s. 10–16. SS II 2, 592

- Sang (tenor), harpe og strykekvartett.

Napoleon paa St. Helena. Declamatorium med Chor og fuldstemmigt Orchester. Ordene af C.A. Nicander, oversatte af H. Wergeland. Musikken af A.E. Pratté.

(… Ja! / Det lider. Til sit Maal mit Liv nu lider)

SS I 3, 1–4

- Napoleon paa St. Helena (… Ja! / Det lider. Til sit Maal mit Liv nu lider)

- Særskilt utkommet. Christiania, [s.n.] 13. januar 1842

- I: Christianias almindelige Adresse-Tidende. 1842, nr. 25 (januar)

- Pratté, Antoine Eduoard (1799–1875)

- Tapt?

National-Divertissement paa Stockholms Theater, paa Hs. Majestæt Kongens Regjeringsjubileum den 6te Februar 1843

(Fotnote: «Foran dette National-Divertissement, som er bleven opført mangfoldige Gange under stormende Tilløb, fremsagdes paa Festaftenen en Prolog til Operaen Ferdinand Cortez, som derefter blev opført, men hvilken her udelades som ikke vedkommende det egentlige Nationaldivertissement»).

SS I 3, 79–85

Alle anførte melodier er Wergelands melodivalg

- Mel.: «Dybt i Havet osv.»

- Kuhlau, Friedrich (1786–1832): Elverhøj, «Romance» (Dybt i Havet, som med stærke Bølger)

- En Bonde (i Skaansk Dragt):

- [Uten tittel] (Svenske Bonden arved svenske Grunden)

- Mel.: «Spring, min snella ren!»

- En Lap:

- [Uten tittel] (Glædens Straale klar)

- Mel.: «Der holdes Thing i Oslo By»

- En Normand:

- [Uten tittel] (Fra Dovrefjeld jeg Hilsning bær)

- Mel.: «Gammel Dalvise»

- En Morakarl:

- [Uten tittel] (I Dalerne boede, i Dalerne boer)

- Mel.: «Af Svante Sture og Märtha Lejonhufwud»

- En Soldat (med Chor):

- [Uten tittel] (Soldaten han elsker sin Drot og sit Land)

- Mel.: «Gammel Folkevise»

- En Bjergmand og en Sømand (Vexelsang):

- [Uten tittel] (Svinger jeg Hamren i dybeste Schakt)

- Mel.: «O Wärmeland, du skjønne osv.»

- En Wingåkersjente:

- [Uten tittel] (Hvor Fosskallen spiller for Skov og Elve blaa)

- Mel.: «God save the King»

- Chor (Omkring Kongens Buste):

- [Uten tittel] (Lauren og Eegløv tag)

- I: Nat og Dag VII. 1843, 356–62

- I: Lillehammers Tilskuer. 1844, nr. 6 (19. januar)

Naturhistorie

Fra «For Børnene», del VI i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember)

SS I 2, 324–30

- Se:

- Pattedyr. Nr. 1

- Katten. Nr. 2

- Fluen. Nr. 3

- Sommerfuglen. Nr. 4

- Hunden. Nr. 5

- Edderkoppen. Nr. 6

- Hugormen. Nr. 7

- Fuglene. Nr. 8

- Dompapen. Nr. 9

Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n

Fra Norge i 1800 og 1836, Syttende Mai-Farce af Siful Sifadda, opført i Det norske Studentersamfund 17. Mai 1836

(Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n)

SS II 3, 373–75

- Mel.: «Aa aldrig meer vil jeg gifte mig sa'n»

- Vexelsang om Flaget (Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, 125–28

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 191–194. Uten noter

- Anonymus

- Sjømandssang for Flaget (Nej aldrig mer skal fra denne Dag, sa'n) (1836)

- Ingen melodiangivelse

- I: Norske Flagsange. Med indledninger og anmærkninger av Halvdan Koht. Kristiania, Kristiania flagsamlag, 1896, 27

Nei meer fornuftig er vor Søn

Fra Stockholmsfareren. Syttende-mai-stykke af Siful Sifadda. 1. akt, 1. scene. Gamle Smyg synger

(Nei meer fornuftig er vor Søn)

SS II 3, 389

- Mel.: «Lad dadle Qvinderne Hvo vil & c.» (Wergelands melodivalg)

- Della Maria, Domenico (1768–1800): Fruentimmerhaderen

- [Uten tittel] (Nei meer fornuftig er vor Søn)

Nils Justesen

(Paa Hetland sprang Engellands Eenhornshest)

SS I 1, 283–85

- Egen melodi. (Folkemelodi?)

- Nils Justesen (Paa Hetland sprang Engellands Eenhornshest)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Første Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai], 1. vise. Særskilt utkommet. Uten noter.

- I: Henrik Wergeland. Sanger. Tangen, Suttung, 1973. Uten noter

Nordmanna-Aanden ei opstod

(Nordmanna-Aanden ei opstod)

SS I 2, 19–20

SS IV 2, 113–15

- Mel.: «For Norge Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Efter talen (Nordmanna-Aanden ei opstod)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Tale ved en Borgerfest i Eidsvoll «til Forfædrenes Minde» af Henrik Wergeland. Christiania, Abelsted, [20. oktober] 1834 (SS IV 2, 113–15)

- Efter talen (Nordmanna-aanden ei opstod)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Ved Borgerfesten i Eidsvold 29de September. Morgenbladet. 1834, nr. 294 (21. oktober). (SS I 2, 19–20)

- Det gamle og det nye Norge. II (Normanna-aanden ei opstod)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 35–37. Uten noter

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 19–21. Uten noter

- Det gamle og ny Norge. II (Normanna-Aanden ei opstod)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, nr. 5, 19–22

Norge i 1800 og 1836. Syttende Mai-Farce af Siful Sifadda, opført i Det norske Studentersamfund 17. Mai 1836

SS II 3, 334–85

- Se: Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n

Norges Fjelde

(Norges bedste / Værn og Feste)

SS I 3, 52–53

- Mel.: «Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Norges Fjelde (Norges bedste Værn og Fæste)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 117–19. Uten noter

- Kjerulf, Halfdan (1815–1868)

- Norges Fjelde (Norges bedste værn og fæste)

- Mannskor

- Samlede verker. IV: «Komposisjoner og arrangementer for mannsstemmer». HK 93. Utgitt av Nils Grinde. Oslo, Musikk-Huset, 1998, nr. 16

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger. Udgiven af Joh. D. Behrens. [2. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., 1851–54, b. 9, h. 2, [1853?], nr. 157

- [Uten tittel] (Norges bedste Værn og Fæste)

- I: Viser og Sange for Ungdommen. Samlede og udgivne nærmest til Brug ved Folkehøiskolerne af H.K. Foosnæs og L.M. Bentsen. Kristiania, Lund, 1872, nr. 91, 69–70. Uten noter

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Gjennemseede af Ludv. M. Lindeman. Christiania, Lund, 1873, nr. 91, 36

- [Uten tittel] (Norges bedste Værn og Fæste)

- Tostemmig sang

- I: Tostemmig Sangbog for Sopran og Alt eller Tenor og Bas. Af Joh. D. Behrens. Andet Hefte. Kristiania, Behrens, [1876?], nr. 75, 29

- [Uten tittel] (Norges beste vern og feste)

- Like stemmer

- I: Sangbok for skoler : Samling 1-, 2- og 3-stemmige sanger for barne- og ungdomsskoler. Av O. Koppang og K. Koppang. Riksmål og landsmål. 3dje bind. Kristiania og Bergen, Norsk Musikforl., [1921], nr. 90, 82–83

- Norges Fjelde (Norges bedste Værn og Fæste)

- Tre like stemmer

- I: Trestemmig Sangbog : 166 Sange udsatte for lige Stemmer, til Brug for Skoler og Sangforeninger. Af M.A. Udbye. Tredie Hefte. Trondhjem, Andersens Enke, 1868, nr. 118, 149

- Norges fjelde (Norges bedste værn og fæste)

- Blandet kor

- I: Firstemmige Sange for blandet kor til skolebrug. Udgivne af Per Winge. Kristiania, Warmuth, [1900], nr. 5, 8–10

- Norges Fjelde (Norges bedste Værn og Fæste)

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg]

- Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 23, 23

- Mange utgivelser for mannskor, blandet kor og enstemmig sang (sangbøker)

Norges Frihedsdag (17de Mai)

(Velsignte blandt Dage)

SS I 1, 348–49

- Ingen melodiangivelse

- Frihedsdagen. Et Syttendemaidigt. (Af Henrik Wergeland.) (Velsignte blant Dage)

- Særskilt utkommet. [Kristiania], Steen, [mai 1833?]

- Norges Friheds-Dag (Velsignte blant Dage)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 38–41

- Folkemelodi til «Sven Svane». Olav Bjørgum (informant)

- [Uten tittel] (Velsignte blant dage)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 60–61

- Melodi med besifring (til teksten «Sven Svane»)

- I: Alf Cranners visebok. [Oslo], Gyldendal, 1978, 10

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Norges Frihedsdag (Velsignte blandt Dage)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 3, 14. Trykt som manuskript.

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel. Uten tekst]

- Tostemmig sang (sopran og alt).

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen [ikke identisk med melodi i trykt utgave]. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322, nr. 23

- Thomsen, Adolf (1852–1903)

- Norges friheds-dag (Velsignte blandt dage)

- Blandet kor

- Sange for Blandet Kor. [Tromsø], Tromsø Musikhandel, [189-?]. Trykt som manuskript, nr. 9, 17

Norges Konger

- Se: Historie. Norges Konger

Norges Smaa til Kong Carl Johan. Paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844

(Fjernt sidder Kongen paa sit Slot)

SS I 3, 146–47

- Mel.: «En Sømand med et modigt Bryst» (Wergelands melodivalg)

- Norges smaa til Kong Carl Johan. Paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844 (Fjernt sidder Kongen paa sit Slot)

- I: Børnevennen I. 1844, nr. 39 (26. januar), 305

Norges Storthing

(Musik af A. E. Pratté)

(Norges Højtidsstund er kommen)

SS I 3, 13–14

- Folkemelodi fra Ulvik (Ulvvik), nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Norges høitidsstund er kommen)

- Melodilinje med tekst

- I: Folketonar samlade av Olav Sande. B. 1–22. I, nr. 62. Manuskript, NB Mus.ms. 622:52

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 166. Nesten identisk med manuskriptet nevnt ovenfor

- Norsk folkemelodi, nedtegnet av Eivind Groven til «Guro rid til ottesong» (Kilde: Guro Heddelid). Jørund Telnes […]. Oslo, Samlaget, 1972). Tonen skal være komponert av Eivind Nordheim, Vinje

- Norges Storting (Norges høytidsstund er kommet)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 62–63

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 45–47

- Norsk folkemelodi: «Markje grønas, Snjogen braana»

- [Uten tittel] (Norges Højtidsstund er kommen)

- Trestemmig sang

- I: National- og Selskabs-Sange med Musik. Samlet af Knud Henderson. Fjerde betydelig forøgede Udg. Chicago, John Anderson publ. Co., 1903, 83, nr. 48 (Samme melodi som Reisi til Sætren)

- Crusell, Bernard (1775–1838): «Vaaren kommer»

- [Uten tittel] (Norges Høitidsstund er kommen)

- Tekst med melodiangivelse

- I: En liden Visebog : nærmest bestemt for Mandagsforeningen. Samlet og udgivet af Elling Holst og Karl Seip. Kristiania, Udgiverens Forl., 1872, nr. 27, 38–40

- Haydn, Joseph (1732–1809): «Gott erhalte Franz den Kaiser»

- [Uten tittel] (Norges høitidsstund er kommen)

- Melodilinje og tekst

- I: Metodisk sangbok for skolen. Av Edv. Gunneng. Kristiania, Cappelen, [1922], nr. 110, 110

- Norges Storthing (Norges Højtidsstund er kommen)

- Mannskor

- I: Harmonia : Samling af flerstemmige Mandsssange, med Bidrag af originale Kompositioner. Udgiven af Erik Hoff. 1. Bind, 3. Heftes anden Levering. Christiania, Udgiverens Forl., I kommission hos Cammermeyer, 1868, nr. 35, 58

- [Uten tittel] (Norges høitidsstund er kommen)

- Tekst med melodiangivelse: «Gud beskjerme Norges rike» (= Joseph Haydn, nr. 59 i samme kilde. Melodilinje).

- I: Skolens sangbok. Samlet av Mads Berg. Kristiania, Aschehoug, 1914, nr. 110, 90–91

- [Uten tittel] (Norges høitidsstund er kommen)

- Tekst med melodiangivelse: «Gud beskjerme Norges rike»(= Joseph Haydn, «Den østerrikske nasjonalhymne», nr. 223 i samme kilde)

- Tostemmig sang

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr 86, s. 84 [tekst], s. 217–18 [melodi]

- Norges Storthing (Norges Høitidsstund er kommen)

- Tostemmig sang

- I: Tostemmige Melodier til «Udvalg af Sange for Skolen». Harmoniserede af O. Koppang. Kristiania, Lund, 1876, nr. 9, 8

- Hilde, Theodor (1836–1904) (1873)

- Norges Storthing (Norges Højtidsstund er kommen)

- Mannskor

- I: Sangbog for Mandssangforeninger. Kristiania, Behrens, 1870–75, b. 4, h. 4, nr 56, 145–46 (= Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposistioner. Udgiven af Joh. D. Behrens. 6. Række)

- Klein, Bernhard Joseph (1793–1832): Frühlingsgruss an das Vaterland

- [Uten tittel] (Norges Høitidsstund er kommen)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Christiania, Lund, 1873, nr. 127, 52–53

- Norges Storthing (Norges Højtidsstund er kommen)

- Mannskor

- I: Samling af Flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger. Udgiven af Joh. D. Behrens. [2. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., 1851–[54], b. 8, h. 1, nr. 128, 3–4

- [Uten tittel] (Norges høytidsstund er kommen)

- Klaver med tekst

- I: Norsk tonesamling : melodibok for skoler for ungdom. Utgitt av Norges Høgskulelærarlag under redaksjon av Paul Okkenhaug, Per Hjort Albertsen, Ludvig Nielsen. [Oslo], Fabritius, 1965, nr. 435

- Klein, Bernhard Joseph (1793–1832). Behrens, Johan Diederich (1820–1890), arr.

- Norges Storting (Norges Højtidsstund er kommen)

- Tostemmig sang

- I: Tostemmig Sangbog for Sopran og Alt eller Tenor og Bas. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Behrens, [1855–1876], h. 2, [1876], nr. 74, 28

- I: Melodier til H.M. Dahls Sangbog : samlede og tostemmig arrangerede særlig til Brug ved Ungdomsskoler og Ungdomsstevner. Af Hans Mo. Bergen, Grieg, 1900, nr. 42, 32–33

- Norges Storthing (Norges Højtidsstund er kommen)

- Trestemmig sang

- I: Skole-Sangbog : indeholdende to- tre- og firestemmige Sange. Udgiven af Joh. D. Behrens. Kristiania, Ugiverens Forl. [185–?], h. 2, nr. 57, 22

- Klein, Bernhard Joseph (1793–1832). Udbye, Martin Andreas (1820–1889), arr.

- Norges Storthing (Norges Højtidsstund er kommen)

- Tre like stemmer

- I: Trestemmig Sangbog : 166 Sange udsatte for lige Stemmer, til Brug for Skoler og Sangforeninger. Af M.A. Udbye. Tredie Hefte. Trondhjem, Andersens Enke, 1868, nr 117, 148

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel] (Norges Høitidsstund er kommen)

- Tostemmig sang

- I: Melodier til «En liden Visebog for Hjemmet» ved Karl Seip : harmoniseret for to lige Stemmer (Sopran og Alt eller Tenor og Bass) til Brug for Skoler og Foreninger. Ved Ludv. M. Lindeman. Andet Hefte. Christiania, Aschehoug, 1877, nr. 104, 97

- Pratté, Antoine Edouard (1799–1875)

- Hymne (Norges Højtidsstund er kommen)

- Kor og orkester

- Op. 105. Manuskript, NB Mus.ms. 178:20: vokalstemmer. Partitur og orkesterstemmer mangler. Spilt på en konsert i Kristiania 5.4.1842

- Røed, Ivar A[ndreas] (1900–1976)

- Norges Storting (Norges høytidsstund er kommen)

- Tostemmig sang

- I: Skolens Sangbog : med metodisk rettleiing for undervisningen i sang. Av Mads Berg. Oslo, Aschehoug, 1953, nr. 206, 188–89

- Stunz, Joseph Hartmann (1793–1859): Ins Freie, opprinnelig til Heldengesang in Walhalla, også knyttet til «Unge Gjenbyrds Liv i Norden»

- Det norske Storting (Norges Højtidsstund er kommen)

- Enstemmig sang

- I: Melodiske Sangøvelser : indeholdende 60 Melodier til A. Reitans Udvalg af Sange og Rim. Ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, Fabritius, 1860, nr. 38, 21–22

- Norges Storthing (Norges Højtidsstund er kommen)

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg]. Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 63, 66–67. Komponist ikke angitt

- Stunz, Joseph-Hartmann (1793–1826). Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Det norske Storting (Norges Høitidsstund er kommen)

- Blandet kor (SAB)

- I: Sange for Sopran, Alt og Baryton [Utvalgt av Anders Reitan], Manuskript, NB Mus.ms. 5840:510, nr. 38

- Svensen, Karl (1859–1932)

- Norges Høitidsstund (Norges Høitidsstund er kommen)

- To like stemmer (sopran og alt, eller tenor og bass)

- Stavanger, Komponistens Forl, 1904

- Tre like stemmer (2 sopraner og alt, eller 2 tenorer og bass)

- Stavanger, Komponistens Forl., 1904

- Blandet kor

- Stavanger, Komponistens Forl., 1904

- Mannskor

- Stavanger, Komponistens Forl., 1904

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): «Paa den Dag Kong Kristians Øje»

- [Uten tittel. Uten tekst. Wergelands tekst i registeret]

- Melodiangivelse med tekst til «Paa det jevne! paa det jevne!»

- I: Tonesamling til «Norsk songbok for ungdomsskular og ungdomslag». Ved Olaus Alvestad. Kristiania, Cammermeyer, 1905, nr. 256, 183–84

Normands-Sang

(Vi gamle Kjæmpestammens Skud)

SS I 1, 355–56

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Normands-Sang (Vi gamle Kjæmpestammens Skud)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Tredie Række. Christiania, [s.n.], 1833 [1. juli], 8. vise (ikke sett)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 173–74. Uten noter

Norsk Kjærlighedssang

- Se: Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «Norske Kjærlighedssang»

Norsk Krigssang

(I Sønner af Fjeldet, af Sjøen den blaa)

SS I 2, 44–45

- Mel.: «Hr. Sinclar o.s.v.» (Wergelands melodivalg)

- Norsk Krigssang (I Sønner af Fjeldet, af Sjøen den blaa)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Medicinerens Troesbekjendelse. Norsk Krigssang. Særskilt utkommet. Christiania, Steen, 1835

- I: Bien 14. 1835, h. 1 (ca. 1. oktober), 121–23, under tittelen: Norsk Krigssang (Efter Derwent Conways Oversættelse). Anmerkning i fotnote, gjengitt i SS III 2, 236

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 43–44. Uten noter

- Melodilinje og tekst

- I: Barneskolens sangbog : methodisk ordnede øvelser og sange med tekst. Ved J. N. Kobberstad, E. Kobberstad og C. Korneliussen. 1ste hefte (3die og 4de skoleaar). Kristiania, I kommission hos Cammermeyers boghandel, 1899. Melodiens opphav ikke nevnt

- Dansk folkemelodi: «Kong Inge klæder sin Søster til Brud»

- En anden [dvs. Krigssang] (I Sønner af Fjældet, af Sjøen den blaa)

- Melodilinje og tekst

- I: Sange og Rim for det norske Folk. Samlet og med Anmærkninger ledsaget af Ole Vig; [med melodier af L.M. Lindeman]; udg. af Selskabet for Folkeoplysningens Fremme. Kristiania, Malling, 1854, nr. 258, 422–23 (tekst), og nr. 55 a og b, 23–24 (melodier)

- Folkemelodi fra Sogn, Aurland, nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (I, sønner af fjeldet, af sjøen den blaa)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 165

- Ingen melodiangivelse (= Norsk folkemelodi: Hermodson)

- [Uten tittel] (I sønner af fjeldet, af sjøen den blaa)

- Melodilinje og tekst

- I: Barneskolens sangbog : methodisk ordnede øvelser og sange med tekst. Ved J. N. Kobberstad, E. Kobberstad og C. Korneliussen. 1ste hefte (3die og 4de skoleaar). Kristiania, I kommission hos Cammermeyers boghandel, 1899, nr. 31, 17–18

- Anonymus («Egen melodi»)

- De kommer (I Sønner af Fjældet, af Sjøen den blaa)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Norges sjungende Mænd paa Sjø og Land : indeholdende Fædrelands-, Soldater-, Sjømænds- og Kjærlighedssange samt Folkeviser m.m. fl. (3dje Opl.). Bergen, Magnussen, 1919, 22–23

- Conradi, Johan Gottfried (1820–1890)

- [Uten tittel] (I sønner af fjeldet, af sjøen den blaa)

- Tostemmig sang

- I: Melodier til H.M. Dahls Sangbog : samlede og tostemt arrangerede særlig til Brug ved Ungdomsskoler og Ungdomsstevner. Af Hans Mo. Bergen, Grieg, 1900, nr. 14, 9–10

- Norsk Krigssang (I Sønner af Fjeldet, af Sjøen den blaa)

- Mannskor

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger. Udgiven af Joh. D. Behrens. [2. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., 1851–[54], b. 10, h. 1–2, nr. 180, 6–7

- Grieg, Edvard (1843–1907)

- Norsk Krigssang (I Sønner af Fjeldet, af Sjøen den blaa)

- Mannskor

- Fire sanger for mannskor. EG 160, nr. 1. 1853. Samlede verker. Frankfurt, Peters, b. 17, 1985, 4–5

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel] (I Sønner af Fjeldet, af Sjøen den blaa)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Gjennemseede af Lud. M. Lindeman. Christiania, Lund, 1873, nr. 140, 61

- Tostemmig sang

- I: Melodier til «En liden Visebog for Hjemmet». Ved Karl Seip. Harmoniseret for to lige stemmer (Sopran og Alt eller Tenor og Bass) til Brug for Skoler og Foreninger ved Ludv. M. Lindeman. Andet Hefte. Christiania, Aschehoug, 1877, nr. 109, 108–09

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Norsk Krigssang (I Sønner af Fjeldet)

- Mannskor

- Kompositioner. Samlebind 3, nr. 47. Datert 12.2.62. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi: NB Mus.ms. 4470:339

Ny Opsang for Briggen «Regina»

(Den Jomfrus Skjønhed er ei rar / Singsallijo!). «Dette Omkvæde skal egentlig være enten: 'Sing, Sailor! Oh!' Eller: Sing, Sally! Oh!'». (Sitat fra Tre Sømandsviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Krohn & Schibsted, [1844], og Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50)

SS I 3, 182–84

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Ny Opsang for Briggen «Regina» af Christiania (Kaptain Andersen) (Den Jomfrus Skjønhed er ei rar / Singsallijo!)

- I: Tre Sømandsviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Krohn & Schibsted, [1844], nr. 1. Særskilt utkommet. Tittelen i trykket var opprinnelig Opsang. For Briggen «Regina», men er endret med hånd i NBOs eksemplar NA/A n 3291 til Ny Opsang for Briggen «Regina»

- Opsang for Briggen «Regina» (Den Jomfrus Skjønhed er ei rar / Singsallijo!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 194–96. Uten noter.

Ny vise om Ole Pedersen Høilands sidste mærkelige Undvigelse fra Agershuus Fæstning Natten til den 17. September 1839

(Major Glad maa nu sig græmme)

SS I 2, 253–56

- Mel.: «Malebrok er død i Krigen» (Wergelands melodivalg)

- Ny vise om Ole Pedersen Høilands sidste mærkelige Undvigelse fra Agershuus Fæstning Natten til den 17. September 1839 (Major Glad maa nu sig græmme)

- Særskilt utkommet, anonymt som skillingtrykk. September 1839

- I: Skilling-Magazin LI. 1885, nr. 7 (14. februar) 109–10

Oberst Kruse

(Høland er en farlig Skov)

SS I 1, 290–91

- Ingen melodiangivelse

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Første Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai], 3. vise. Særskilt utkommet. Uten noter.

O hørte Du, der sidder Hans

Fra Stockholmsfareren. Syttende-mai-stykke af Siful Sifadda. 1. akt, 1. scene. Scene med gamle Smyg og fru Smyg samt unge Smyg

(O hørte Du, der sidder Hans)

SS II 3, 392–94

- Mel.: «Hvad mener Hr. Baronen vel & c.» (Wergelands melodivalg)

Og alle smaae Fugle i grønnende Lund

Fra Hytten eller Kristian IIdens Afreise fra Norge. National-historisk Drama. 28. januar 1838. 12. scene. Marthes sang

(Og alle smaae Fugle i grønnende Lund)

SS II 4, 223–24

- Mel.: «Bekjendt Melodi» (Wergelands melodivalg)

- Kong Kristian den Andens Ballade (Og alle smaa Fugle i grønnende Lund)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet (2 dobbeltblad, 2 skilling): Fem Folkeviser af Henr. Wergeland: Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen); Skildvagt-Nyn; Steinbryter-Vise. Samt: Kong Kristian den Andens Ballade; Dalvise. [Christiania], Steen, [17. juli] 1841

Olvar Bonde

(Konghelle var Norriges Øje saa klart)

SS I 1, 286–90

- Ingen melodiangivelse

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Første Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai], 2. vise. Særskilt utkommet. Uten noter.

Omen accipio

(Nu blev mit Huus velsignet)

SS I 2, 347

- Ingen melodiangivelse

- Varslet (Nu blev mit Huus velsignet)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 187–88. Uten noter

- «Egen tone»

- Af H. Wergelands liv I (Nu blev mit hus velsignet)

- I: Historiske sange til brug ved folkehøjskoler og amtsskoler. Ved G. Lorentzen og V. Ullmann. Risør, Olsen, 1879, nr. 276, 402–03. Uten noter

- Folkemelodi fra Setesdal ved Olav Bjørgum (informant)

- Omen accipio (Nå ble mitt hus velsignet)

- Melodilinje og tekst (nedtegnet av Morten Jacobsen)

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 56–57

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 61

- Svensk folkemelodi: «Och liten Karin tjänte»

- [Uten tittel] (Nu blev mitt hus velsignet)

- Tostemmig sang

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 419, 402 (tekst); nr. 438, 421 (melodilinje til teksten «Och liten Karin tjänte»)

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Omen accipio (Nu blev mit Hus velsignet)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 28, 25. Trykt som manuskript.

- Lillebjerka, Sigmund (f. 1931)

- Omen accipio (Nu ble mitt hus velsignet)

- Mannskor

- Oslo, NB noter, [1990]. Manuskriptkopi

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Nu blev mit hus velsignet:) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 162

Opsang for Brasiliefareren, Briggen Preciosa

(Nu tage vi et langt Farvel / Singsallijoh!)

SS I 3, 55–59

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Opsang for Brasiliefareren, Briggen Preciosa (Nu tage vi et langt Farvel / Singsallijoh!)

- Særskilt utkommet. Christiania, 1. juli 1842 (ikke sett). Tekst etter Henrik Wergelands Samlede Skrifter : […]. Udgivne af Hartvig Lassen. Christiania, Tønsberg, 1852–57, b. 2, 81

- Opsang for Sydamerikafareren, Briggen Preciosa (Nu tage vi et langt Farvel / Singsallijoh!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 100–09. Uten noter

- Tysk folkemelodi: «Als ich an einem Sommertag» (noe variert)

- Sing Sally Oh : Heisevise (Så tager vi et langt farvel / Sing Sally oh!)

- Melodilinje og tekst

- I: Sjømannsviser. I. Med tekster i utvalg ved Diderik Brochmann. Notene ved Willy Greiner. Oslo, Tiden, 1937, 28–32

- Anonymus (Capstan Shanty)

- Rio Grande (Nu tage vi et langt farvel)

- Melodilinje og tekst

- I: Opsang fra seilskibstiden. Ved Diderik H. Brochmann. Ugit av Kristiania Sjømandsforening. Kristiania, Det norske forlagskompani, 1916, 20–21

- Anonymus (Capstan Shanty). Kristoffersen, Dag (1904–1986), arr.

- Rio Grande (Farvel du gamle grå, farvel). Fra 2. strofe

- Solo, mannskor og klaver (trekkspillbesifring).

- I: 7 sailor shanties. Oslo, Norsk Musikforl., [1965], nr. 1, 3–4

- Anonymus (Capstan Shanty) (variant)

- Oppsang til Preciosa (Rio Grande) (Farvel du gamle, grå, farvel). Fra 2. strofe

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Venners viser og egne vers. Erik Bye. Arrangert og illustrert av Odd Børretzen. Oslo, Nasjonalforl., 1963, 16–17

Opsang for Briggen Regina (Kaptain P. Andersen) forhen Ostindiefarer

(Hurra for «Regina», boys!)

SS I 3, 109–11

- Mel.: «Engelsk Opsang: Have you been at Greenwich fair, / bonny Lady, Highland-Lady? / Have you seen a Lady there, / bonny Highland-Lady?» (Wergelands melodivalg)

- Opsang for Briggen Regina (Kaptain P. Andersen) forhen Ostindiefarer (Hurra for «Regina», boys!)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet (som skillingstrykk?). Christiania, [s.n.], 1843

Opsang for Briggen «Resolution» af Fredrikshald (Fører: Kaptainlieutenant Grev Trampe)

(«Resolution,» og det en rask; / Singsallijo!)

SS I 3, 98–101

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Opsang for Briggen «Resolution» af Fredrikshald («Resolution,» og det en rask; / Singsallijo!)

- Særskilt utkommet (som skillingstrykk?). Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1843 [3. mai]

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 131–34. Uten noter

Opsang for Frankrigfarere

(Afsted til Frankrig! Vive la France! / Sing, Sailor! Oh!)

SS I 3, 93–96

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Opsang for Frankrigfarere (Afsted til Frankrig! Vive la France! / Sing, Sailor! Oh!)

- Særskilt utkommet. Christiania, [s.n.], 3. mai 1843 (ikke sett). Tekst etter Henrik Wergelands Samlede Skrifter : […]. Udgivne af Hartvig Lassen. Christiania, Tønsberg, 1852–57, b. 2, 88

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 77–80. Uten noter

Opsang for «Kristiania Paket» [1]

(Terne rap / og Maage let)

SS I 2, 249

- Mel.: «Engelsk Opsang: / Have you been at Greenwich fair, / bonny Lady, Highland-Lady? / Have you seen a Lady there, / bonny Highland-Lady?» (Wergelands melodivalg)

- Opsang for «Kristiania Paket» (Terne rap / og Maage let)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Tvende nye Sjømands-Sange : 1839. Christiania, Risum, [Jan/febr.?1839], 1–2. [1] Opsang for «Kristiania Paket»; [2] Iland og ombord i Orkan. Uten noter.

- (jfr. Wergelands egen nedtegnelse av melodien, gjengitt på tittelbladet av Den engelske Lods, Christiania, 1844)

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Kristiania, 1839, 116

- Opsang for «Christiania Paket» (Terne rap / og Maage let)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 27–29. Uten noter

Opsang for «Kristiania Paket» [2] (Kaptein Andersen)

(Nu muntres op saa mangt et Sind / Singsallijoh)

SS VI 1, 312–14

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen) (Nu muntres op saa mangt et Sind / Singsallijoh)

- Særskilt utkommet (dobbeltblad, 2 skilling): Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen), Skildvagt-Nyn, Steinbryter-Vise. [S.l.], Steen, [17. juli] 1841

- Mel.: «Go Rowing»

- Opsang for «Christiania Paket» (Nu muntres op saa mangt et sind / Mærk vel hva jeg vil si!)

- Melodilinje og tekst

- I: Opsang fra seilskibstiden. Ved Diderik H. Brochmann. Utgit av Kristiania Sjømandsforening. Kristiania, Det norske forlagskompani, 1916, 19

Opsang for Nantesfareren «Kommerceraad Clauson» af Fredrikshald

(Det lufter mildt fra Bølgen blaa. / Singsallijo!)

SS I 3, 155–57

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Opsang for Nantesfareren «Konferentsraad Clauson» af Fredrikshald (Kaptain Fearnley) (Det lufter mildt fra Bølgen blaa. / Singsallijo!)

- I: Tre Sømandsviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Krohn & Schibsted, [1844], nr. 2. Særskilt utkommet. (Tittelen endret med hånd i NBs eksemplar NA/A 3291 til: Opsang for Nantesfareren «Kommerceraad Clauson» af Fredrikshald)

- Opsang for Nantesfareren «Kommerceraad Clauson» af Fredrikshald (Kaptain Fearnley) (Det lufter mildt fra Bølgen blaa. / Singsallijo!)

- I: Morgenbladet. 1844, nr. 48 (17. februar)

- Opsang for Nantesfareren «Konferentseraad Clauson» af Fredrikshald (Det lufter mildt fra Bølgen blaa / Singsallijoh!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 109–12. Uten noter

Opsang for Skonnerten Concordia af Kristianssand (Capt. Horup)

(Afsted til Frankrig! Pour la France! / Singsallijo!)

SS I 3, 96–98

- Ingen melodiangivelse, men «Singsalli-joh-Opsangen» (= «Als ich an einem Sommertag») kan brukes, se: Syttende Mai-Vise

- Opsang for Skonnerten Concordia (Afsted til Frankrig! Pour la France! / Singsallijo!)

- Særskilt utkommet (som skillingtrykk?). Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1843

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 134–37. Uten noter

Opstanden er den gamle Nor

(Opstanden er den gamle Nor)

SS I 2, 17–19

SS IV 2, 95–96

- Mel.: «For Norge Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Før Talen (Opstanden er den gamle Nor)

- I: Tale ved en Borgerfest i Eidsvoll «til Forfædrenes Minde». Af Henrik Wergeland. Christiania, Abelsted, 1834 [20. oktober]. SS IV 2, 95–96

- I: Ved Borgerfesten i Eidsvold 29de September. Morgenbladet. 1834, nr. 294 (21. oktober). SS I 2, 17–19

- Det gamle og det nye Norge. I (Opstanden er den gamle Nor)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 33–35. Uten noter

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 16–18

- Det gamle og ny Norge. I (Opstanden er den gamle Nor)

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, nr. 4, 17–19

Papegøien, et Fastelavnsriis af Siful Sifadda

SS II 3, 32–80

- Se: Trællende Bølge

Pariser-Hymnen

(Op Frankerfolk! op Heltestammen!)

SS I 1, 241–43

- Ingen melodiangivelse

- Pariser-Hymne. Oversat efter C. Delavignes La Parisienne af Henrik Wergeland (Peuple francais, peuple de braves! = Op, Frankerfolk! Op Heltestammen! = I tappre Fransmän, hjelte-skara)

- Særskilt utkommet. Christiania, Winther, [23 Decbr.] 1830 [23. desember]. Svensk oversettelse av L.J. Hierta

- Nourrit, Adolphe (1802–1839): La Parisienne

- Pariser-Hymnen. (Fransk Folkesang fra Juli 1830). Ordene af Casimir Delavigne. Oversat af Henr. Wergeland (Op Franker-Folk! Op Heltestammen!)

- Sang og klaver

- Christiania, Winther, [1830/31?]

Pattedyr

Fra Naturhistorie. Nr. 1

(Hunden kommer, er den kaldet)

SS I 2, 324–25

- Mel.: «Tyven, tyven»

- Pattedyrene (Hunden kommer er den kallet)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 24–26. Omkved av Ingeborg Refling Hagen

- Ungarsk folkemelodi

- Pattedyrene (Hunden kommer er den kallet)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 25–26

- Bach, J. O. (1844–1918)

- Pattedyr (Hunden kommer, er den kaldet)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Nordahl Rolfsens Læsebog: første del. Samlede og udgivne af O.A. Grøndahl og O. Koppang. Kristiania, Dybwad, 1895, 22

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Pattedyrene (Hunden kommer er den kallet)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 24–26

- Ingen melodiangivelse (Ottesen, Otter?)

- 13. Kvartøvelse (Hunden kommer er den kaldet)

- Melodilinje og tekst

- I: Skolesangbog no. I : svarende til Sangapparat for skoler og seminarier, 1ste del. Udarbeidet af Otter Ottesen. Første udg. Molde, Dahl, 1900, 11

- Risnes, Ulf (f. 1960)

- Pattedyr (Hunden kommer, er den kallet)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 122

Peter Treschow-Hanson, Lærer ved Krigsskolen

(I Elevernes Navn)

(Nu er det gamle Hjerte stille)

SS I 3, 77

- Mel.: «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende» (Wergelands melodivalg)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Peter Treschow-Hanson, Lærer ved krigsskolen. (I Elevernes Navn.) (Nu er det gamle Hjerte stille)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet. [Christiania], Malling, [13. januar 1843]

Pigen paa Anatomikammeret

(– – Jo det er hende! O lys hid!)

SS I 2, 89

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Pigen paa Anatomikammeret (Jo det er hende! O lys hid!)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 9, 16. Trykt som manuskript.

Poesier

SS I 2, 178–97, 200–03

- Se:

- Blomsten. Nr. II

- Den Elskte. Nr. V

- Den første Omfavnelse. Nr. IX

- Det første Haandtryk. Nr. VIII

- Fantasi. Nr. IV

- Fødselsdagen. Nr. III

- Hjemme. Nr. XII

- Kjærlighed og Nød. Nr. XI

- Med en Bouqvet. Nr. XIV

- Min Grav. Nr. VII

Paa en lykkelig Moders Geburtsdag. 3die Juni 1842

(Til Mandeltræets Priis, af Blomsters Byrde)

SS I 3, 53–54

- Mel.: «Tänk någon Gång etc.» (Wergelands melodivalg)

- Gyllenhaal, Mathilda (1796–1863): Afskeds önskan

- Paa en lykkelig Moders Geburtsdag. 3die Juni 1842 (Til Mandeltræets Priis, af Blomsters Byrde)

- I: Den Constitutionelle. 1842, nr. 157 (6. juni)

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Paa en lykkelig Moders Geburtsdag (Til Mandeltræets Pris, af Blomsters Byrde)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 30, 25. Trykt som manuskript.

Paa Hospitalet, om Natten

(Igjennem det store Fønster)

SS I 3, 430-31

- Groven, Eivind (1901–1977)

- På hospitalet om natten = Nachts im Krankenhaus (Igjennem det store fønster = Wie starrt durch das hohe Fenster). Deutsch von Clare Greverns Mjøen

- Sang og klaver

- Oslo, Norsk Musikforl., [1934]

- Blandet kor (fra 1930/1952)

- Oslo, Norsk Musikforl., 1958. (Norsk Musikforlags samling for blandede kor, nr. 593)

- Mannskor (1930).

- Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1958. (Norsk Musikforlags utgave av utvalgte kor og kvartetter for mannsstemmer, nr. 989)

- Sang og orkester

- Op. 13, nr. 2, 1930/46. Oslo, NB noter, [19–]. Manuskriptkopi

- Hagen, Guren (f. 1959)

- På hospitalet, om Natten (Igjennom det store vinduet)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 155

Paa Kong Carl Johans Begravelsesdag

(Forgjæves skal Kapel og Kiste)

SS I 3, 177–78

- Mel.: «Det gamle Norges Løve skuer (Gøthaleion)» (Wergelands melodivalg)

- Paa Kong Carl Johans Begravelsesdag, den 26de April 1844 (Forgjæves skal Kapel og Kiste)

- I: Lillehammers Tilskuer. 1844, nr. 37 (7. mai)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 150–52. Uten noter

Paa Sygelejet

Fra Jødinden. Elleve blomstrende Tornekviste, innledning

(Det Iisdryps Rislen i min Barm…?)

SS I 3, 319–21

- Groven, Eivind (1901–1977)

- På sykeleiet (Det isdryps rislen i min barm?)

- Sang og klaver

- [Oslo], [Tidens Tegn], [6. mai, 1933]

- Manuskript, NB Mus.ms. a 6620:d, 1934

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Paa Sygeleiet (Det isdryps rislen i min barm…?)

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 10. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Paa Sykelejet (Det Iisdryps Rislen i min Barm…?)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon.

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

Paa syttende Mai

(Ræk mig din Haand, min Fiende!)

SS I 1, 247–49

- Mel.: «Svøm trygt paa Nordhavs Bølge» (Wergelands melodivalg)

- Ibsen, Lars Møller (1786–1846): Flagsang for den norske Dampbaad Constitutionen (Svøm trygt paa Nordhavs Bølge)

- Paa syttende Mai (Ræk mig din Haand, min Fiende!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Folkebladet. 1831, nr 16 (17. mai). «Folkebladet ønsker til Lykke med Dagen! Glædelig Fest!»

Ragne Hallinggjentes Vise

(Ho Ragne va fattig; maa ut no aa tene)

SS I 2, 390–91

SS IV 6, 96–97

- Mel.: «Ifjol jet e Jeiten o.s.v.» (Wergelands melodivalg)

- Ragne Hallinggjentes Vise (Ho' Ragne var fattig; maa ut no aa tene)

- Særskilt utkommet som skillingstrykk. Kristiania, Krohn & Schibsted, [1840?]

- I: For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 16 (30. oktober)

- I: Langeleiken : en Krands af Digtninger i Dølemaal af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1842, 34–37. Uten noter. Noe endret

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 44–46. Uten noter

Reenlighed eller Linerlen

Fra Børnesange. Nr. 4

(Bækken gaaer i Engen)

SS I 2, 410

- Mel.: «Sidste afsnit af: 'Skjære, skjære Havre'» (Wergelands melodivalg)

- Reenlighed eller Linerlen (Bækken gaaer i Engen)

- I: For Arbeidsklassen II. 1841, nr. 24 (22. desember)

- Nordisk folkemelodi: «Skjære, skjære Havre»

- Reenlighed (Bækken gaaer i Engen)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 31–32. Uten noter

- Linerlen (Bækken gaar i Engen)

- Melodilinje og tekst

- I: Sanglære for Pigeskoler : indeholdende methodisk ordnede Øvelser og Sange med fornødne theoretiske Vink. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, Feilberg & Landmark, [1869], nr. 51, 14

- Reenlighed (Bækken gaaer i Engen)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangskole til Brug ved Skoleunderviisningen. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, I Kommission hos Feilberg & Landmark, [1849], nr. 2, 29

- Renlighed (Bækken gaar i Engen)

- Tostemmig melodi med tekst (punktert rytme).

- I: Sange for Skolen og Hjemmet. Samlede og tildels harmoniserede af Aug. Abrahamson. Andet Hefte, 40 Sange. Christiansand, Grøntoft, 1868, nr. 1, 1

- Renlighet (Bekken går i engen)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangtoner til barnas vers. Ved Mathilde Munch. Oslo, Steenske forl., [1929?], [b. 1], nr. 60, 39

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 79

- Bekken går i engen (–)

- Melodilinje og tekst

- I: Barnas store sangbok. [Red.] Anne-Cath Vestly. Oslo, Cappelen, 1993 (12. opplag), 14–15

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Kan du minnes? : viser og sanger for eldre. Utgitt av Erik Svendsen. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1984, 87–88

- Norsk folkemelodi (ikke identisk med «Skjære, skjære Havre»)

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Renlighed (Bækken gaar i Engen)

- Blandet kor (SAB)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 8, 7

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Barna synger: « Bekken går i engen» (–)

- Klaver med tekst

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Nr. 4. Oslo, NB noter, [19–], 4. Manuskriptkopi

- Egeberg, Frederikke(1815–1861)

- Reenlighed eller Linærlen (Bækken gaaer i Engen)

- Sang og klaver

- Fire norske Sange : for Pianoforte som Forsøg. Christiania, Eget Forl., [s.a.], h. 1, nr. 1

- Tekst med melodiangivelse

- I: Norske Viser og Sange til Skolebrug. Kjøbenhavn, I Kommission hos Nils Lund, 1868, nr. 121, 172–74. Uten noter

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Renlighet eller Linerlen (Bekken går i engen)

- Sang og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 26–29

- Bekken går i engen (–) (kalt muntlig kilde fra Telemark, forenklet versjon av Holmboes melodi)

- Melodilinje og tekst

- I: Norske folkeviser gjennom tusen år. Utvalg ved Lilleba Lund Kvandal. [Oslo], Cappelen, 2000, 47

- Bekken går i engen (–)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Sanger og barneleker. [Red.] Ottar Lundstøl [Oslo], Faktum, 1990, 64. Komponist ikke angitt (Holmboes melodi)

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel] [Uten tekst]

- Tostemmig sang (sopran og alt).

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen [ikke identisk med melodi i trykt utgave]. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322, nr. 8

- Svensen, Karl (1859–1932)

- Bækken går i Engen = Bächlein eilt durch Wiesen (Bækken går i engen = Bächlein eilt durch Wiesen)

- Tre like stemmer (sopran 1 og 2 + alt).

- To like stemmer (sopran 1 og 2).

- Oslo, Norsk Musikforl., [192-?]. (Norsk Musikforlags samling av sanger for 3 like stemmer, nr. 9)

- Renlighed (Bækken gaar i Engen)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. 4357:333

Regning

Fra «For Børnene», del IV i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember)

(Tregang tre er ni, tregang fire tolv)

SS I 2, 322–24

- Ingen melodiangivelse

- Multiplicationstabel (Tregang tre er ni, tregang fire tolv)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 188–89. Uten noter

Reidar Griotgardson

(Hva kommer der / bag Hvalom Skjær)

SS I 1, 295–99

- Ingen melodiangivelse

- Reidar Griotgardson (Hva kommer der / bag Hvalom Skjær)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Anden Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [1. juni], 6. vise. Særskilt utkommet med fellestittel til Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Første Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai]. Særskilt utkommet

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 46–51. Uten noter

Rhigas nygræske Krigssang

(frit oversat)

(Reiser Jer, Sønner af Hellas, til Kamp!)

SS I 1, 40–41

- Ingen melodiangivelse

- Rhigas nygræske Krigssang (Reiser Jer, Sønner af Hellas)

- I: Anmeldelser, Literatur og Kunst vedkommende I. 1827, nr. 7 (2. desember), 27

Robert Major

(Hvor yndigt maa ei Irland være!)

SS I 2, 243–44

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Robert Major (Hvor yndigt maa ei Irland være!)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 23, 22. Trykt som manuskript.

Romance efter skotten Derwent Conways Udsagn oversat fra «Høinorskt»

(Til det Sted, som vel Skjøn-Signe vidste)

SS I 2, 29–31

- Mel.: «Af Elverhøj» (Wergelands melodivalg)

- Kuhlau, Friedrich (1786–1832): Elverhøj, «Romance» (Dybt i Havet, som med stærke Bølger)

- Romance efter skotten Derwent Conways Udsagn oversat fra «Høinorskt» (Til det Sted, som vel Skjøn-Signe vidste)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Bien 13. 1835, h. 1, (juli?), 123–25

Rule Britannia!

(Da Bretland først paa Himlens Bud). Oversettelse

SS I 1, 273–74

Forord til oversettelsen i Almindelig norsk Maanedskrift b. 2, 329, april 1832, utkommet oktober 1832. SS VI 1, 45

- Arne, Thomas Augustine (1710–1778)

- Rule Britannia : Brittisk Nationalsang (Da Bretland først paa Himlens Bud = When Britain first, at Heav'n's command)

- Mannskor

- I: Samling af Flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger. Udgiven af Joh. D. Behrens. [2. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., 1851–[54], b. 7, h. 2, nr. 112, 14–15. Norsk og engelsk tekst

- England (When Britain first at heav'ns command = Da Bretland først på himlens bud). Tekst av James Thomson, oversatt av Wergeland

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 319

Sagvise

(Haa! Haa! / Nu har Sagen lært at gaae)

SS I 3, 315–16

- Kjerulf, Halfdan (1815–1868)

- Sag-Vise (Haa! Haa! Nu har Sagen lært at gaae)

- Melodilinje og tekst

- I: For Arbeidsklassen V. 1844, nr. 18 (30. september). Sag Vise (13 strofer)

- Skal også være utkommet særskilt (ikke sett)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 197–98. Uten noter. Melodi se: For Arbeidsklassen V. 1844, nr. 18 (30. september)

- Mannskor

- Samlede verker. B. 5: «Komposisjoner og arrangementer for mannsstemmer». Utgitt av Nils Grinde. Tillegg. Oslo, Musikk-Huset, 1998, 292. 4 strofer. HK 31

- Sagvise (Haa! Haa! Nu har sagen lært at gaa)

- Melodistemme med tekst

- I: Norsk reklamesang 1844–1940. Per Vollestad. Oppbyggelige sanger og gode råd om husstell, alkohol, tobakk, margarin og lange underbukser …. Oslo, Norsk Musikforl.,cop. 2017, s. 13–16

Sandhedens Armée

(Ord? Som Verden saa foragter?)

SS I 3, 19–20

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Ord? Som verden saa foragter?) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 156

Sang (bestemt til Afsyngelse ved H.M. Kongens Overfart over Vormen Octbr. 1835)

(Velkommen hid!– Ak, at det Ord)

SS I 2, 41–42

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Sang (bestemt til Afsyngelse ved H.M. kongens Overfart over Vormen Octbr. 1835) (Velkommen hid!– Ak, at det Ord)

- I: Sjofna Nytaarsgave for 1836 (desember 1835), 99. Ingen melodiangivelse

- I: Morgenbladet. 1839, nr. 155. Med melodiangivelse

- Se også: Hvis Kongeviv! Du ei forsmaar

Sang for Briggen Clara Maria

(Svøm, du Svan / saa fort du vil paa vilden Bølge!)

SS I 1, 249–50

- Mel.: «Trofasthed» (Wergelands melodivalg)

- Sang for Briggen Clara Maria (Svøm, du Svan / saa fort du vil paa vilden Bølge!)

- Under teksten: «Paa Doggeren 28. Juni 1831»

- Tekst med melodiangivelse

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, 139–40. Uten noter

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 190–91. Uten noter

Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner»

(O Fædreland, Du ejer / hver Normands Arm og Blod!)

SS I 2, 238–40

- Mel.: «Svøm trygt paa Codans Bølge» (Wergelands melodivalg)

- Bay, (David Vilhelm) Rudolph (1791–1856): «Vift stolt paa Kodans Bølge»

- Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner» (O Fædreland, Du ejer / hver Normands Arm og Blod!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Norske Læsefrugter 2. [1839], h. 1 [1. april], 125–27

- Folkemelodi fra Ryfylke, Sand, nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (O, fædreland, du eier / hver nordmands arm og blod!)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 167

- Reissiger, Friedrich August (1809–83)

- Skyttesang (O Fædreland, du ejer hver Normands Arm og Blod!)

- Mannskor

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposisjoner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [4. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1860–65], b. 20, h. 2, nr. 385

Sang i Studentersamfundet den 17de Mai

(Dagen hil)

SS I 1, 85–86

- Mel.: «Trofasthed» (Wergelands melodivalg)

- Sang i Studentersamfundet den 17de Mai (Dagen hil)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Patrouillen. 1829, nr. 68–69 (17. mai)

Sang ved Maadeholdsselskabets Høitid

(Er nu vor Haand og Læbe reen)

SS I 3, 126–28

- Mel.: «Mel. af Weyse (Ode til Uskyldigheden)» (Wergelands melodivalg?)

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): Ode til Uskyldigheden

- Sang ved Maadeholdenheds-Selskabets Fest i vor Frelsers Kirke den 11de Oktober 1843 (Nu er vor Haand og Læbe reen) [Før og etter talen]

- Tekst med melodiangivelse

- Manuskript, NBO Ms.fol. 584:E:23

- Ingen melodiangivelse

- Sang ved Maadeholdsselskabets Høitid (Er nu vor Haand og Læbe reen)

- 11. oktober 1843

- I: Lillehammers Tilskuer. 1843, nr. 86 (27. oktober)

Scene paa Christiania Theater paa hs. Maj. Kongens ottiaarige Fødselsdag, 26 Januar 1844

SS I 3, 147–55

- Se: Ja Gud velsigne Carl Johan

Schillers Punsch-Sang for Norden

(Paa de frie Bjerges Høider)

SS I 3, 141–42

- Schillers Punsch-Sang for Norden (Paa de frie Bjerges Høider). Oversatt av Wergeland i 1843

- Tekst med referanse til musikk.

- I: Christiansandsposten VI. 1844, nr. 1 (1. januar).

- Fotnote: «Paa Tydsk med Musik af Mad. Emma Dahl, tilegnet Selskabet «Germania», afsjunget i Germania paa Schillers Fødselsdag den 10de November»

- I: Nordlyset. 1844, nr. 6 (19. januar)

- Dahl, Emma (1819–1896)

- Sang og klaver

- Punschlied (Auf der Berge freien Höhen). Im Norden zu singen, von Friedrich Schiller. Componirt und ihren Landsleuten in der Germania gewidmet zum Feste des 10. November 1843. (Eingerichtet für vierstimmigen Männergesang) von A. E. Schütze. Op. 3. Christiania, Dahl, [1843]

- Dahl, Emma (1819–1896). Schütze, A. E. (–), arr.

- Mannskor

- Punschlied (Auf der Berge freien Höhen). Im Norden zu singen, von Friedrich Schiller. Componirt und ihren Landsleuten in der Germania gewidmet zum Feste des 10. November 1843. (Eingerichtet für vierstimmigen Männergesang) von A. E. Schütze. Op. 3. Christiania, Dahl, [1843]

Se Rummets bugnende Bug har atter

Fra Mennesket. «Skabelsen». 1. «De to Aander» – 2. «Jordens Liv»

(Se Rummets bugnende Bug har atter)

SS II 6, 7–41

- Haarklou, Johannes (1847–1925)

- Skabelsen og Mennesket = Die Schöpfung und der Mensch. Oratorium i 3 avdelinger, op. 57 [1891]. Tysk tekst ved Eugen von Enzberg

- Blandet kor, soli og orkester

- Kristiania, Norsk Musikforl., 1917 (Korstemmer)

- Leipzig, Reinecke, [1923?] (Klaverpartitur)

- Manuskript, NB Mus.ms. 5746:493 (Orkesterpartitur). Se også: Manuskript, NB Mus.ms. 1719:123

Selskabet «Kringla» eller «norske Almacks». Farce av Siful Sifadda

SS II 4, 228–96

- Se: Gid Norge leve, det dyre Navn

Serenade

Fra Venetianerne eller Venskab og Kjærlighed. Drama i fem Akter. 1. akt, 1. scene

O søde Nat, du Geist af yndig Dag)

SS II 5, 170–71

- Bohlmann, Georg Carl (1838–1920)

- Serenade (O söde nat, du gejst af yndig dag)

- Sang og klaver

- 6 Sange til Tekster af Wergeland, Kaalund o. A. med Pianoforteaccompagnement. Kjøbenhavn, Kgl. Hof-Musikhandel, [s.a.], [nr. 3], 6–7

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Serenade av «Venetianerne» (O søde Nat, o søde Nat, du Geist av yndig dag)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. a 6620:f og NB Mus.ms a 6799, 1934

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Serenade af «Venetianerne» (O søde Nat, du Geist af yndig Dag)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 31, 26. Trykt som manuskript.

Serenade. Efter det Tydske

(Sagte, Luth, som Aftnens Vinde)

SS I 2, 238

- Schmuckert, Eduard (–)

- Serenade (Sagte, Luth, som Aftnens Vinde). Oversatt av Henrik Wergeland, tekst av Ernst [W]Vincke

- Tekst med melodiangivelse

- I: Norske Læsefrugter 2. [1839], h. 1 (1. april), 124–25

- Sang og klaver

- Christiania, Litographie af G. I. Fehr, [s.a.]

Sidste Reis. Sjømands-Vise

(Nu sidste Reis mig forestaaer)

SS I 3, 410–12

- Ingen melodiangivelse

- Sidste reis : Sjømandsvise (Nu sidste Reis mig forestaaer)

- Særskilt utkommet. Christiania, Opfostringshusets Bogtr., [februar] 1845

- Mel.: «Op, Brødre, tager Glas i Haand»

- [Uten tittel] (Nu sidste Rejs mig forestaar)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Visebog for norske Selskabskredse : indeholdende 550 Sange. Kristiania, Cappelen, 1851, 369–71. Uten noter

- Alnæs, Eyvind (1872–1932)

- Sidste reis : Sjömandsvise = Des Seemanns letzte Reise = The Sailor's last Voyage (Nu sidste reis mig forestaar)

- Sang og klaver

- Tre Sange til Tekster af A.O. Vinje, Henrik Wergeland og Nils Collett Vogt. Kjøbenhavn, W. Hansen, [190-?]. Op. 17, nr 2

- The sailor's last voyage (Now I shall make one voyage more)

- Sang og klaver

- Kjøbenhavn, W. Hansen, cop. 1911

- Des Seemanns letzte Reise (Zur letzten Reis die Segel spann)

- Sang og klaver

- København, W. Hansen, cop. 1926. Tysk ved Cläre Mjøen.

- Sidste Reis (Nu sidste reis mig forestår)

- Sang og orkester

- Kjøbenhavn, W. Hansen, cop. 1923.

- Siste reis (Nu siste reis meg forestår)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangboken. Lars Søraas. Bergen, Kaland, [1930?] nr. 136, 158–59

- [Uten tittel] (Nu siste reis meg forestår)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 326, 321–22

- [Uten tittel] (Nu siste reis meg forestår)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Norsk visebok : norske vise- og sangtradisjoner gjennom 500 år. [Oslo], Aventura, cop. 1993, 608

- Alnæs, Eyvind (1872–1932). Nielsen, Emil (1877–1942), arr.

- Sidste Reis (Nu sidste reis mig forestaar)

- Blandet kor

- København, W. Hansen, 1938. (Kor-Bibliothek. Blandet Kor, nr. 207)

- Mannskor

- København, W. Hansen, 1938. (Kor-Bibliothek. Mandsstemmer, nr. 304)

- Alnæs, Eyvind (1872–1932). Kristoffersen, Dag (1904–86), arr.

- Sidste reis (Nu sidste reis mig forestår)

- Mannskor

- [Oslo], Norsk Musikforl., [1960]. (Norsk Musikforlags utgave for mannskor, nr 1003). København, W. Hansen, cop.1960. (Kor-bibliothek. Mandsstemmer, nr 304, 482)

- Alnæs, Eyvind (1872–1932). Helldén, Daniel (1917–1998), arr.

- Sjømannsvise (Nu siste reis meg forestår)

- Korduetter. Like stemmer med piano.

- Oslo, Musikkhuset, cop.1992, nr. 9, 20–21

- Alnæs, Eyvind (1872–1932). Albertsen, Per Hjort (1919–2015), arr.

- Siste reis (Nu siste reis meg forestår)

- Klaver med tekst

- I: Norsk tonesamling : melodibok for skoler for ungdom. Utgitt av Noregs Høgskulelærarlag under redaksjon av Paul Okkenhaug, Per Hjort Albertsen, Ludvig Nielsen. [Oslo], Fabritius, 1965, nr. 441, 288–89

- Hamerik, Ebbe (1898–1951)

- En sidste hilsen til sejleren Peder Holm 27.11.1950 (Nu sidste reis mig forestaar)

- Sang og klaver

- Manuskript, Det kgl. bibliotek, København, MA ms 5409 mu 0003.1300, datert 1950

- Shanty for Mandskor à capella (Nu sidste reis mig forestaar)

- Mannskor

- Manuskript, Det kgl. bibliotek, København, MA ms 5408 mu 0003.1300. Påskrift: «Musical agent for D. Jones and crew Ebbe Hamerik, March 1950».

Sjørøversang (af Victor Hugo)

(Fra Banken bort den kristne Fisker)

SS I 3, 6–7

- «Musiken af».[intet navn, bare en tegnet krans] (Wergelands melodivalg)

- Sjørøversang (af Victor Hugo) (Fra Banken bort den kristne Fisker)

- I: Christianias almindelige Adresse-Tidende. 1842, nr. 77 (8. februar). Oversatt av Wergeland

Skabelsen, Mennesket og Messias

SS II 2, 8–592

Skabelsen: SS II 2, 8–74.

Mennesket: SS II 2, 75–317

Messias: SS II 2, 318–592

- Habbestad, Kjell (f. 1955)

- Adam og Eva : eit oratorium (fra Skabelsen, Mennesket og Messias – og Adam og Eva. Forvildelsen) [fra Skabelsen, Mennesket og Messias, del to: «Mennesket»]. SS II 2, 80–168

- Kor, orkester og 7 solostemmer.

- Oslo, NB noter, 2008. Partitur, klaveruttog, korpartitur, stemmer. Manuskriptkopi.

- Innhold:

- Edens Have (SS II 2, 82–131)

- 1. Phuniel har sig til Jorden bunden

- 2. Ak saa sløvet

- 3. Han har sin Guddom stænket med Synd

- 4. Ohebiel har sig til Jorden bunden

- 5. Ak, Qvinden. Hva er hun?

- 6. O Alle i Øiet har Bryllupsblus tændt

- 7. Se naar med Elskovsrøde Kind

- 8. Nu see, saa nær

- 9. Han Bægret ser tømt

- 10. Mandindens Ahnelse er hiin

- Forvildelsen (SS II 2, 80, 135–43)

- 11. Du maatte jo for Løven Skjælve

- 12. Himmelens drømmende Smiil

- 13. Se Manden, Jordens Hoved

- 14. O Noget faldt ham tungt paa hjerte

- 15. Mennesket, ved første Synd

- Brodermordet (SS II 2, 152–57)

- 16. Se i sitt Hytteskjul

- 17. Sig Himlens Aander ifra Jorden vende

- Forbandelsen (SS II 2, 164–68)

- 18. I Hulen under Himalah

- 19. Fra Adam tilbage Abiriel vender

- 20. Ja, Aander! Som Sjelene stimle frem

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Skabelsen, Mennesket og Messias

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 4 (3 deler). Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Hvad mennesket ved, bør tro og gjøre (…de millioner av ynkværdige), s. 1–2. SS IV 1, 1–2

- Resitasjon (tenor), harpe og strykekvartett.

- Napoleon (Høiaander Svanerne ere i Melkeveien), s. 2–9. SS I 1, 177–78

- Sang (tenor), harpe og strykekvartett.

- Skabelsen, Mennesket og Messias (Frihet er åndens Hjerte, sannhet åndens hu), s. 10–16. SS II 2, 592

- Sang (tenor), harpe og strykekvartett.

- Haarklou, Johannes (1847-1925)

- Se:

- Mennesket

- Se Rummets bugnende Bug

- Se også:

- Adams Sejersang over Løven

- Evas Vuggesang

- Hersk, hersk over Dyret og Alt

- Mennesket. Et Digt

- Til Høiheds Throne, Frydens Hjem, til Sandheds Himmel klar

Skibbrudet

(«Himmel, frels os! Dette sorte»)

SS I 3, 28–30

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] («Himmel, frels os! Dette sorte») (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 159

Skildvagt-Nyn

(Nu er der Fred … ja Gudskelov!)

SS I 2, 354-55

- Mel.: «egen Melodi» (Wergelands melodivalg: «At nynne paa Post, efter egen Melodi»)

- Skildvagt-Nyn (Nu er der Fred – ja Gudskelov!)

- Særskilt utkommet (dobbeltblad, 2 skilling): Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen), Skildvagt-Nyn, Steinbryter-Vise. Frederik T. Steen, [17. juni eller juli] 1841

- Tekst med melodiangivelse

- I: Christianssandsposten. 1841, no. 58 (22. juli)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 118. Uten noter

- Breidenstein, H.K. (–)

- Skildtvagt-Nyn (Nu er der Fred, ja Gudskelov!)

- Tostemmig sang

- I: Tostemmig Sangbog for Sopran og Alt eller Tenor og Bas udgiven af Joh. D. Behrens [1855–76]. Første hefte. Anden forøgede Udg. Kristiania, Udgiverens Forl./Behrens, [186-?], nr. 4, 6

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- Skildvagt-Nyn (Nu er der Fred, ja Gudskelov!)

- Melodilinje og tekst

- I: Sange for Skolen og hjemmet. Samlede og til dels harmoniserede af Aug. Abrahamson. Andet Hefte. Christiansand, Grøntoft, 1868, nr. 17, 17

Skinke- og Sylte-Vise

(Julegrise / Julevise / har fortjent at faa)

SS I 3, 142–43

- Mel.: «Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Skinke- og Sylte-Vise (Julegrisen / Julevisen / har fortjent at faa)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Lillehammers Tilskuer. 1844, nr. 1 (januar)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 59–60. Uten noter. («I den Schmarske Stiil» er føyd til under tittelen)

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Skinke og Syltevise (Julegrisen Julevisen har fortjent at faae)

- Mannskor

- 10 Sange for fire Mandsstemmer. Andet Hefte. Op. 5, nr. 10. Christiania, Feilberg & Landmark, [1858]

Skotlænderen i Indien

(Ei Indiens Fagreste jeg tog)

SS I 2, 136–37

- Mel.: «Alice/Alia Gray» (Wergelands melodivalg)

- Millard, Virtue (–): Alice Gray

- Skotlænderen i Indien (Ei Indiens Fagreste jeg tog)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Bien 21. 1837, h. 2 (august), 123–24

- I: Campbellerne, 1. akt, 1. scene. Opptatt sterkt endret: «Ei Indiens ømme datter». Se: SS II 4, 4, 6, 8, 11

Smaafuglene paa Juleneget

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 23

(Hvor grøn er Skogen i Solør! Der)

SS I 2, 285–88

- Norsk folkemelodi: «Der stander en Jomfru». Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Smaafuglene paa Juleneget (Kom, lille Sisik! følg med! Følg med!). Fra 4. strofe

- Blandet kor (SAB)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor (ad libitum) for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Andet Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1865, nr. 40, 5 (Tillegg: nr. 40, 47)

- Norsk folkemelodi: «Der stander en Jomfru». Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Smaafuglene paa Juleneget (Kom lille Sisik! følg med! Følg med)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodiske Sangøvelser : indeholdende 60 Melodier til A. Reitans Udvalg af Sange og Rim. Ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, [s.n.], 1860 (Fabritius's Bog- og Nodetr.), nr. 56, 30

- Trestemmig sang

- I: Sange for Sopran, Alt og Baryton. [Utvalgt av Anders Reitan], nr. 56. Manuskript, NB Mus.ms. 5840:510. (Jfr. «Tonen som vandra frå Hardanger til Soknedal». Sverre Solem. I: Nidaros. 1975 (5. april), og brev fra Åse Røynestrand 17. april 1975. Manuskript, NB Mus.ms. 29:780)

- Behrens, Johan Diederich (1820–1890)

- [Uten tittel] (Kom vesle sisik, følg med, følg med!)

- Melodilinje og tekst

- I: Skolesang. Af E. Kobberstad [og] Nora Kobberstad. Kristiania, Cammermeyer, 1903, nr. 43, 30

- Smaa-fuglene paa jule-baandet (Kom, vesle sisik, følg med, følg med!)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Nordahl Rolfsens læsebog. Første del. Samlede og udgivne af O.A. Grøndahl og O. Koppang. Kristiania, Dybwad, 1895, nr. 32, 18

- Kom, lille Sisik! (Kom, lille Sisik! følg med, følg med!)

- Tostemmig sang

- I: Tostemmig Sangbog : for Sopran og Alt eller Tenor og Bas. Af Joh. D. Behrens. Andet Hefte. Kristiania, Behrens, 1876, nr. 55, 11

- Haslerud, Christian (1834–1921)

- Smaafuglene paa Julebaandet (Kom, vesle sisik, følg med, følg med!)

- Blandet kor

- I: Tolv Sange : til Tekster af «Læsebog for Folkeskolen» af Nordahl Rolfsen. Satte i Musik (for blandet kor). Christiania, Warmuth, [1892], nr. 8, 12

- Vedøe, Camilla (Camilla Wergeland [Vidø]) (1842–1900)

- Sang og klaver

- Smaafuglene paa Juleneget (Og hør, du Smaasisik! stur ej saa). Fra 7. strofe

- Op. 1, [Christiania], Gundersen, [s.a.]

- Småfuglene på juleneket (Og hør du småsisikk, stur ei så)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Virre virre vapp : sanger, sangleker, rim og regler. Samlet og redigert av Sylvi Kielland. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1986, 210–11

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 120–21

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 48–52

Smaaguttenes Nationalsang

fra Børnesange. Nr. 1)

(Vi ere en Nation vi med)

SS I 2, 406–07

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland»(Wergelands melodivalg)

- Smaaguttenes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Tekst med melodiangivelse

- I: For Arbeidsklassen II. 1841, nr. 24 (22. desember)

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 180–81. Uten noter

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Udvalgte Sange for Smaaskolen. Samlede af Oscar Nielsen. Christiania, Cammermeyer, 1878, nr. 43a, 28

- Småguttenes nasjonalsang (Vi ere en nasjon vi med)

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 12–13

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 74–76

- Smaabørnenes Nationalsang (Vi ere en nation vi med)

- Tostemmig sang med tekst.

- I: Tostemmige Melodier til «Udvalg af Sange for Skolen». Harmoniserede af O. Koppang. Kristiania, Lund, 1876, nr. 8, 8–9

- Vi ere en nasjon vi med (–)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Den Store barnesangboka. [Redigert av] Astrid Holen. [Ny, rev. utg.], Oslo, Aschehoug, 2004, 358–59

- «Gammel Melodi»

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Udvalgte Sange for Smaaskolen. Samlede af Oscar Nielsen. Christiania, Cammermeyer, 1878, nr. 43c, 29

- Anonymus. Mo, Hans (1835–1920) arr.

- Smaagutternes nationalsang (Vi ere en nation vi med)

- Tostemmig sang

- I: 50 melodier til sange og religiøse digte i H. Grønsdals læsebog for almue- og borgerskoler : tostemmigt arrangerede. Af Hans Mo. Bergen, Beyer, 1882, nr. 31, 20

- Beck, Thomas (1899–1963)

- Barna synger: «Småguttenes nasjonalsang» (Vi ere en nasjon vi med)

- Klaver med sang

- «Nå kommer Sanktehans» : ett [sic] barne-sangspill på Wergelands-dagen til barnesanger av Henrik Wergeland. Nr. 4. Oslo, NB noter, [19–], 2. Manuskriptkopi

- Behrens, Johan Diederich (1820–1890)

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangskole til Brug ved Skoleunderviisningen. Af Joh. D. Behrens. Kristiania, I Kommission hos Feilberg & Landmark, [1849], nr. 13, 35

- Hoff, Erik (1832–1894)

- Barnas nasjonalsang (Vi ere en nasjon vi med)

- Trestemmig sang

- I: Sangbok for skolen. Av Oscar Anderssen. Oslo, Norsk Musikforl., [1940?], nr. 134, 132–33

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Udvalgte Sange for Smaaskolen. Samlede af Oscar Nielsen. Christiania, Cammermeyer, 1878, nr. 43b, 28

- Blandet kor (SAB)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 20, 18. «(Kan synges som 'For Norge, Kjæmpers Fødeland' eller som følgende Mel.)»

- Trestemmig sang (samme melodi, annet arrangement).

- I: Sange for Sopran, Alt og Baryton, nr. 28. Manuskript, NB Mus.ms. 5840:510

- [Uten tittel. Uten tekst]

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen, nr. 20. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322

- Rasch, Charles Otto Simensen (1882–1947)

- Smaagutternes nasjonalsang (Vi ere en nasjon vi med)

- Tre like stemmer

- Kristiania, Norsk Musikforl., [1913]

- Rostad, Georg Fredrik (1819–?)

- [Uten tittel] (Vi ere en Nation vi med)

- Melodilinje og tekst

- I: Julesange, nr. 3. Manuskript, NB Mus.ms. 1702:113

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Tostemmig sang

- I: Julesange for Børn : satte i Musik for 2 Stemmer. Af Georg Fr. Rostad. Trondhjem, [s.n.], [s.a.], [nr. 5]

- Schediwy, Ferdinand Giovanni (1804–1877). «Efter en tysk Folkemelodi»

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en nation vi med)

- Tre like stemmer

- I: Skole-Sangbog : indeholdende 30 trestemmige Sange. Udgiven af Ferd. Gio. Schediwy. Bergen, Floor, 1859, nr. 2, 2–3

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg]. Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 78, 81. Komponist ikke angitt

- Selmer, Johan (1844–1910)

- [Uten tittel] (Vi ere en nasjon vi med)

- Melodilinje og tekst

- I: Metodisk sangbok for skolen. Av Edv. Gunneng. Kristiania, [1922], nr. 48, 53

- Smaabørnenes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Tre like stemmer

- Op. 38., nr. 4. Kristiania, I Kommisjon hos Olsen, [190-?]

- Småbarnenes nasjonalsang (Vi ere en nasjon vi med)

- Trestemmig blandet kor.

- I: Trestemmig blandet kor : en samling sange for sopran, alt og bas. Ved O. Koppang. Kristiania, Norsk musikforl., [1923–], nr.1, 1

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Smaagutternes Nationalsang (Vi ere en Nation vi med)

- Tre like stemmer

- 28 Sange for tre lige Stemmer komponerede af M.A. Udbye. Op.4, nr. 14. Christiania, Feilberg & Landmark, [1858?]

- Tre stemmer.

- I: [20] Partitur [og annet], nr. 17. Datert 11.7.54. Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim). Kopi (mikrofilm): NB Mus.ms. 4474:339

Smukke Skyer

(Se hist, min Elskede, hist, hvor Dagen)

SS I 2, 240–41

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Smukke Skyer (Se hist, min elskede, hist, hvor Dagen)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 24, 23. Trykt som manuskript.

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Se hist, min elskede, hist, hvor dagen) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 161

Sognefjorden

(Den har været Dødens Gjæst)

SS I 3, 71–73

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Sognefjorden (Den har været Dødens Gjæst)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon.

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Den har været dødens gjæst) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 169

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Den har været dødens gjæst) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 170

Soldaten han elsker sin Drot og sit Land

- Se: National-Divertissement

Sommerfuglen

Fra Naturhistorie. Nr. 4

(Den prægtigklædte Sommerfugl).

SS I 2, 326–27

- Norsk folkemelodi. Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte Sommerfugl)

- Blandet kor (SAB)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 1, 1

- Svensk folkemelodi? (= Melodi fra Skåne, se: Hunden)

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte sommerfugl)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Norsk visebok : norske vise- og sangtradisjoner gjennom 500 år. Redaksjon: Ola Bremnes [et al.]. [Oslo], Aventura, cop. 1993, 609

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 19 og 21

- Melodilinje med tekst, med besifring, med tekst og besifring i ulike sang- og visebøker (noe varierende skrivemåte)

- Tysk folkemelodi

- [Uten tittel] (Den prægtig klædte sommerfugl)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til sange i Nordahl Rolfsens Læsebog's første del. Samlede og udgivne ved Hans Mo. Bergen, H. Mo, I hovedkommission hos Beyer, 1894, nr. 31, 26

- [Uten tittel] (Den prægtigklædde sommerfugl)

- Melodilinje og tekst

- I: Skolesang. Af E. Kobberstad [og] Nora Kobberstad. Kristiania, Cammermeyer, 1903, nr. 62, 49

- Agnestig, Carl-Bertil (f. 1924)

- Sommerfuglen (Den prektig kledde sommerfugl)

- Tostemmig sang med klaver

- I: Varianten 1 på Vi synger i Kor. [Ved] Carl-Bertil Agnestig. Oslo, Musikk-Huset, 1984, 6–7

- Anonymus. Mo, Hans (1835–1920), arr.

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte sommerfugl)

- Tostemmig sang

- I: 50 melodier til sange og religiøse digte i H. Grønsdals læsebog for almue- og borgerskoler : tostemmig. Arrangerede af Hans Mo. Bergen, Beyer, 1882, nr. 1, 3

- Baden, Conrad (1908–1989)

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte Sommerfugl)

- Tre like stemmer

- Morgensang; Sommerfuglen. Drammen, Lyche, cop.1963. (Blandet kor, nr. 82)

- Fabricius, Jakob (1840–1919)

- Sommerfuglen (Den prægtig klædte Sommerfugl)

- Sang og klaver

- Romancer og Sange, nr. 3, «comp.1870». Manuskript, Det kgl. bibliotek, København, MA ms 0315 mu 7907.0264

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Sommerfuglen (Den prektig kledte sommerfugl)

- Sang og klaver

- Oslo, NB noter, [19–]. Manuskriptkopi. Manuskript, NB Mus.ms. a 6799 og NB Mus.ms. a 6028, 1930

- Sommerfuglen (Den prektigkledde sommerfugl)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. Tangen, Suttung, 1984, 16–17

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 20–21

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- Sommerfuglen [Uten tekst]

- Tostemmig sang (sopran og alt).

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen [ikke identisk med melodi i trykt utgave]. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322, nr. 1

- Olsen, Sparre (1903–1984)

- Sommerfuglen (Den prektig kledde sommerfugl)

- Sang og klaver

- «Oppi tindom» og 19 andre dikt for sang og piano, op. 71, nr. 11

- 150 Sparretonar. Oslo, Noregs Boklag, [1973]

- Fyll mitt hjarta : 78 sanger. Av C.G. Sparre Olsen. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1984, 18

- Prøis, Christin Grilstad (f. 1965)

- Sommerfuglen (Den prektigkledde sommerfugl)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 133

- Prøis, Christin Grilstad (f. 1965). Eggum, Kjersti Østnes (f. 1964), arr.

- Sommerfuglen (Den prektigkledde sommerfugl)

- Tostemmig sang med besifring og klokkespill.

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 134–35

- Selte, Rebekka (1890–1975)

- Sommerfuglen (Den prektig kledde sommerfugl)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 48

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 19 og 21

- Thommessen, Mimi (1906–1983)

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte Sommerfugl)

- Sang og klaver

- I: Sommerfuglen og andre viser. Oslo, Tiden, 1949, 4–5

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Den fyrste song : antologi over norske voggesanger. Ved Oddny Auklend, Jan Magnus Bruheim. Ny utvida utg. Oslo, Noregs Boklag, 1968, 13

- Thommessen, Reidar (1889–1986)

- Sommerfuglen (Den prægtig klædte sommerfugl), op. 33

- Sang og klaver

- Kristiania, Koren, [1921]

- Vogt, Herman (f. 1967)

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte Sommerfugl)

- Alt eller kontratenor med alt blokkfløyte, cello og orgel

- I: Vinterblommer = Winter Flowers. Four poems by Henrik Arnold Wergeland. Music by Herman Vogt. Nr. 2. Oslo, NB noter, 2021. 1 partitur (s. 12–15)

- Weber, Johann Rudolf (1819–1875)

- Sommerfuglen (Den prektig klædde sommerfugl)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangtoner til barnas vers. Ved Mathilde Munch. Oslo, Steenske forl., [1929?], [b. 1], nr. 64, 41

- Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–1963)

- Sommerfuglen (Den prægtigklædte Sommerfugl)

- Sang og klaver

- Fem Henrik Wergeland-sanger for altstemme. Op. 9, nr. 3, [195-?]

- Manuskript, NB Mus.ms. a 5338:1180

Sorgens Skratt

Fra Digte. Anden Ring. Del X

(Tro ei, hvert et Skratt er Latter.)

SS I 1, 417–19

- Ingen melodiangivelse

- Sorgens Latter (Tro ei, hvert et Skratt er Latter)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 119–22

Spaniolen. Et Digt

(1833, ny utgave med musikkbilag 1840)

SS I 1, 319–46

- Se:

- Det trefarvede Flags Frelse. Del VIII

- Dronningen. Del II

- Kongen af Spanien. Del I

- Kongen og Dronningens Geniusser. Del III

- Spaniolen paa Havet. Del VI

- Spaniolen paa Heden. Del IV

- Spaniolen under Fannarauken. Del IX

- Spaniolen vansmægtende. Del VII

- Spaniolen ved sin Vens Dør. Del V

Spaniolen paa Havet

Fra Spaniolen. Del VI

(Nu mit Hjem er hine Taager)

SS I 1, 336–38

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Nu mit Hjem er hine Taager)

- Melodilinje og tekst

- I: Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840. Musikkbilag nr. 6, 3

Spaniolen paa Heden

Fra Spaniolen. Del IV

(Afsted! afsted i strækket Trav!)

SS I 1, 332–33

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Afsted! afsted i strækket Trav!)

- Melodilinje og tekst

- I: Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840. Musikkbilag nr. 4, 2

Spaniolen under Fannarauken

Fra Spaniolen. Del IX

(Ha, en Skræks og Dødens Throne!)

SS I 1, 342–46

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Ha, en Skræks og Dødens Throne!)

- Melodilinje og tekst

- Spaniolen : et Digt. Af Henr. Wergeland. Gjennemseet Udgave, med Musik af P.C. Langballe. Kristiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840. Musikkbilag nr. 9, 4

Spaniolen vansmægtende

Fra Spaniolen. Del VII

(Har du ei en Sky tilbage)

SS I 1, 338–40

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Har du ei en Sky tilbage)

- Opplysning fra Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880. J.B. Halvorsen. Kristiania, Den norske Forlagsforening, 1885–1908, b. 6 (fullført av Halvdan Koht), 516. Musikken er ikke sett

Spaniolen ved sin Vens Dør

Fra Spaniolen. Del V

(Lukop! Her er jeg frelst: her boer)

SS I 1, 333–36

- Langballe, P.C. (–1896)

- [Uten tittel] (Lukop! Her er jeg frelst: her boer)

- Opplysning fra Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880. J.B. Halvorsen. Kristiania, Den norske Forlagsforening, 1885–1908, b. 6 (fullført av Halvdan Koht), 516. Musikken er ikke sett

Sproglære

Fra «For Børnene», del V i For Arbeidsklassen I. 1840, nr. 20–21 (4. desember)

(Fire smaa Ord har jeg ofte seet)

SS I 2, 323–24

- Nordraak, Richard (1842–1866): Romance (Ingerid Sletten af Sillejord)

- Språklære : grammatikk (Fem små ord har jeg ofte sett)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 42–44

Steinbrytervisen

(Nisser og Dverge bygge i Bjerge)

SS I 2, 345–46

- Mel.: «Den almindelige Minerer-Melodi» (Wergelands melodivalg)

- Philipp, Bernard Eduard (1803–1850): Schiffahrt?

- Steinbryter-Vise (Nisser og Dverge)

- Særskilt utkommet (dobbeltblad, 2 skilling): Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen), Skildvagt-Nyn, Steinbryter-Vise. [S.l.], Steen, 1841 [17. juli]

- I: For Arbeidsklassen II. 1842, nr. 16 (27. august), 27. Gjengitt uten melodiangivelse som Steinbrytervisen

- Alnæs, Eyvind (1872–1932)

- Steinbrytervise (Nisser og dverge)

- Sang og klaver

- Sange for en dyb Stemme. Op. 19, nr. 4. Kjøbenhavn, W. Hansen, [1921?]

- Anonymus

- Stejnbrytervisen (Nisser og Dverge bygge i Bjerge)

- To like stemmer (en renskrevet, en delvis kladdet).

- I: Kristoffersen, J.M. (De første) Begyndelsesgrunde (i Musik). Tilhørende J.M. Christoffersen (fra ca. 1850?), 43. Manuskript, NB Mus.ms. 2691:1068

- Philipp, Bernard Eduard (1803–1850)

- Schiffahrt (Ueber die hellen funkelnden Wellen)

- To like stemmer.

- I: Unterrichtlich geordnete Sammlung von ein-, zwei-, drei- und vierstimmigen Sätzen, Liedern, Canons und Choralen für Volkschulen : in zwei Abtheilungen. Herausgegeben von Ernst Richter. Breslau, Cranz, 1837, 1. avd., nr. 38

- Melodilinje med tekst, med tekst og besifring, arrangement for ulike stemmer, klaverstemme med tekst i ulike sang- og visebøker (noe varierende skrivemåte)

- Udbye, Martin Andreas (1820–1889)

- Steinbrytervise (Nisser og Dverge bygge i Bjerge)

- Tre like stemmer

- 28 Sange for tre lige Stemmer. Op. 4, nr. 28. Christiania, Feilberg & Landmark, 1863

Stockholmsfareren. Syttende-Mai-Stykke af Siful Sifadda opført 17. Mai 1837 i Det norske Studentersamfund

SS II 3, 386–418

- Se:

- Den norske Bondemand gaaer i Sved

- Hvor maa du ikke

- Nei meer fornuftig er vor Søn

- O hørte Du, der sidder Hans

- Til Stockholm alle rulle

Stockholmsfareren No. 2. Opera i tre Akter af Siful Sifadda.

SS II 4, 89–135

- Se:

- Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven

- Elisa, had mig ei, fordi

- Hjerta! Du lilla, ömma!

- «Innsendt»

- Jeg har den Ære

- Klem ham, kjære Venner

- Vort Sprog er armt

Stumper

SS III 1, 219–20

- Se: Hvormeget dog en Tøddel gjør?

Svenske Bonden arved svenske Grunden

- Se: National-Divertissement

Svinger jeg Hamren i dybeste Schakt

- Se: National-Divertissement

Synder, slaar dit Hjerte haardt

Fra prekenen Gud sender os mange Engle og vi have mange Forbindelser med Himlen. Mariæ Bebudelsesdag 1831 i Eidsvoll Kirke

(Synder, slaar dit Hjerte haardt)

SS IV 2, 305–06

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Synder, slår ditt hjerte hårdt (–)

- Sang og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 68–69

- Kvam, Terje (f. 1944)

- Synder, slår ditt hjerte hårdt (–)

- Blandet kor

- Manuskript hos komponisten. Juni 2008.

Syttende Mai 1843

- Se: 17de Mai 1843

Syttende Mai-Vise

(Hvert Land af Godt og Ondt har Sit)

SS I 2, 250–52

- Mel.: «Singsalli-joh-Opsangen» (Wergelands melodivalg. Melodien er en variant av «Als ich an einem Sommertag»)

- Syttende Mai-Vise (Hvert Land af Godt og Ondt har Sit)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, 136–38

- Heisevise (Hvert Land af Godt og Ondt har Sit)

- Ingen melodiangivelse

- I: Tre Sømandsviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Krohn & Schibsted, [1844], nr. 3. Særskilt utkommet. (Endringer tilføyd med hånd i NBOs eksemplar NA/A n 3291, endringer som er med i versjonen fra 1839 og som står i samlede verker)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 112–15. Uten noter

- Mel.: «Hurra for Jonas Anton Hjelm», «Gangspilvise for et Skib, der blev opkaldt efter ham».

- Heisevise (Hvert Land af Godt og Ondt har Sit)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sange og Rim for det norske Folk. Samlet og med Anmærkninger ledsaget af Ole Vig; (med melodier af L.M. Lindeman). Udgivet af «Selskabet for Folkeoplysningens Fremme». Kristiania, Malling, 1854, nr. 248, 408–10 (tekst), nr. 104, 211–12 (melodivedlegg bak i boken)

- Mel.: Sacramento. Folkemelodi, shanty

- [Uten tittel] (Hvert land av godt og ondt har sitt)

- Melodilinje og engelsk tekst.

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 60–62. To strofer

- Sacramento (Hver land av godt og ondt har sit)

- I: Opsang fra seilskibstiden. Ved Diderik H. Brochmann. Ugit av Kristiania Sjømandsforening. Kristiania, Det norske forlagskompani, 1916, 22. Uten noter

Syttende-Mai-Psalme

n4

(For Dig, som skuer fjern og nær)

SS IV 4, 262

(inneholder kun andre strofe som noe endret står gjengitt i Norges Konstitutions Historie; Kristian Frederiks Optræden i Norge. Mai 1813 … Februar 1814). Resten av teksten er ikke funnet i Samlede verker. Wergeland siterer denne strofen i sin fremstilling og viser til «den særdeles hjertelige, simpelskjønne Festpsalme» som synes å være skrevet av Claus Pavels

- Mel.: «Af Højheden oprunden er» (Wergelands melodiangivelse)

- Nicolai, Philipp (1556–1608): «Wie schön leuchtet der Morgenstern»

- Syttende-Mai-Psalme (For Dig, som skuer fjern og nær)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 146–47. Uten noter

- [Uten tittel] (For dig, som skuer fjern og nær)

- I: Songbok for skoleungdom. Ved Halvor Fottland. Bergen, Lunde, 1950, nr. 675, 365 (strofe 1 og 3, i versjonen i Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 146). Under teksten: «Salme sungen i slottskyrkja på Akershus, 25. februar 1814»

Syttende-Mai-Psalme for en Skole-Ungdom

(Os er i dag en Frelser fød)

SS I 2, 117–21

- Mel.: «Af Højheden oprunden er» (Wergelands melodivalg)

- Nicolai, Philipp (1556–1608): «Wie schön leuchtet der Morgenstern»

- Syttende-Mai-Psalme for en Skole-Ungdom (Os er i dag en Frelser fød)

- I: Statsborgeren XXII. 1837, nr. 27 (7. mai), 212–15

- Også særskilt utkommet under tittelen: Syttende Mai-Psalme, skreven for Middelstandsskolens Ungdom

Søfolkene

Fra Den engelske Lods. II. del, «Appearence of England»

(Det som skinner / vester hist)

SS I 3, 196–98

- Mel.: «Den engelske Opsang» Have you been / at Greenwich fair, / bonny Lady, Highland-Lady? / Have you seen / a Lady there, / bonny Highland-Lady? (Wergelands melodivalg. Melodien er en variant av en skotsk folkemelodi)

- Appearence of England. Chor af «Den engelske Lods». Digt af Henr. Wergeland (Det som skinner / vester hist)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Morgenbladet. 1843, nr. 290 (17. oktober)

- Melodilinje uten tekst.

- Manuskript, UBiT (Universitetsbiblioteket i Trondheim), Gunnerus, XA, Oct. 507. Melodiangivelse samt notelinje i margen

- Søfolkene (Det som skinner / vester hist)

- Fra Den engelske Lods. Et Digt. (II. del, «Appearence of England»)

- Christiania, Fabricius, 1844, 9. Melodilinje uten tekst på tittelbladet

- Mel.: «Den engelske Opsang». Hagen, Sofus Albert Emil (1842–1929), arr.

- Engelsk Sömandssang (Det, som skinner vester hist)

- Tre solostemmer (sopran, alt, baryton) og klaver

- Manuskript, Det kgl. bibliotek, København, C II, 142 2° 1956–57.336

- Anonymus

- Syn af England (Det som skinnes [sic] / vester hist)

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg]. Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 79, 82. Komponist ikke angitt

- Ring, Oluf (1884–1946)

- [Uten tittel] (Det som skinner / vester hist)

- Klaver med tekst

- I: Folkehøjskolens melodibog. Melodier til sangbog udgivet af foreningen for højskoler og landbrugsskoler ved Carl Nielsen, Thomas Laub, Oluf Ring, Thorvald Aagaard. 5. oplag. Ny forøget Udg., København, W. Hansen, 1940, nr. 597, 271

- [Uten tittel] (Det, som skinner / vester hist)

- Melodilinje og tekst

- I: Folkehøjskolens sangbog. Udgivet af Foreningen for højskoler og landbrugsskoler. Femtende udgave. Første opl. Odense, Foreningens Forl., 1964, nr. 586, 784–85

Søkadetterne iland

Lystspil med Sang i tre Akter

SS II 5, 1–75

- Kjerulf, Halfdan (1815–1868). Sperati, Paolo (1821–1884), arr.

- Søcadetterne i land : Lystspil med Sange i 1 Akt [2 Akter] af Henrik Wergeland bearbeidet for Scenen ved Rolf Olsen

- Klaverpartitur

- Samlede verker. V: «Komposisjoner og arrangementer for blandede stemmer. Duetter. Syngespill». HK 104. Utgitt av Nils Grinde. Oslo, Musikk-Huset, 1998, 168–222, 271–72

- Langballe, P. C. (–1896)

- Ikke i NB

- Söderman, (Johan) August (1832–1876)

- Sjömannen på landbacken (utrykt oversettelse ved L. Granberg, ikke sett). Oppført på Södermalms Theater i Stockholm 21.–25., april 1854, ifølge Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880. J.B. Halvorsen. Kristiania, Den norske Forlagsforening, 1885–1908, b. 6 (fullført av Halvdan Koht), 513

Saa ganger nu ind i Fred og Ro

Fra Fjeldstuen. 3. akt, 7. scene. Huldren

(Saa ganger nu ind i Fred og Ro).

SS II 6, 597–98

- Mel.: «Hosstaaende norske Melodie» (Wergelands melodivalg)

- Bull, Ole (1810–1880): Air Norvégien

- Melodien til sidste Huldresang (Saa ganger nu ind i Fred og Ro)

- Melodilinje med tekst

- Melodibilag til 1. utgave 1848 av Fjeldstuen

- Huldresang for Brudeparret (Af Fjeldstuen) (Saa ganger nu ind i Fred og Ro)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 159. Uten noter

- Bull, Ole (1810–1880)

- Se også: Fjeldstuen

Saamangen Daare over Havet hen

Fra Fjeldstuen. 3. akt, 6. scene

(Saamangen Daare over Havet hen)

SS II 6, 598

- Mel.: «Kjøre Veed og kjøre Vand» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Saamangen Daare over Havet hen)

- Hjemme er bedst (Af Fjeldstuen) (Saamangen Daare over Havet hen)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 158. Uten noter

- Norsk folkemelodi: «Aa kjøre vatn, aa kjøre ved». Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Hjemmet er bedst (Saamangen Daare over Havet hen)

- Enstemmig sang

- I: Melodiske Sangøvelser : indeholdende 60 Melodier til A. Reitans Udvalg af Sange og Rim. Ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, Fabritius, 1860, nr. 35, 20

- Blandet kor (SAB)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor (ad libitum) for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Andet Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1865, nr. 67, 32–33

- I: Sopran, Alt og Baryton [Utvalgt av Anders Reitan], nr. 35. Manuskript, NB Mus.ms. 5840:510

- Norsk folkemelodi: «Aa kjøre vatn, aa kjøre ved». Udbye, Martin Andreas (1820–1889), arr.

- Hjemmet er bedst (Saamangen Daare over Havet hen)

- Tre like stemmer

- I: Trestemmig Sangbog : 166 Sange udsatte for lige Stemmer, til Brug for Skoler og Sangforeninger. Af M.A. Udbye. Tredie Hefte. Trondhjem, Andersens Enke, 1868, nr. 135, 165

- Reissiger, Friedrich August (1809–1883)

- Hjemmet er bedst (Saa mangen Daare over Havet hen)

- Mannskor

- I: Samling af flerstemmige Mandssange for større og mindre Sangforeninger : med Bidrag af originale Komposisjoner. Udgiven af Joh. D. Behrens. [3. rekke]. Kristiania, Udgiverens Forl., [1855–59], b. 14, h. 3, nr. 268, 17–18

Tale ved en Borgerfest i Eidsvoll «til Forfædrenes Minde» af Henrik Wergeland

SS IV, 2, 95–115

- Se:

- Opstanden er den gamle Nor

- Nordmanna-Aanden ei opstod

Tel den venast gjente i Hallingdal

(Næbnas ska taa me ho inkji)

SS I 2, 379–81

- Mel.: «Markje grønas, Snjogen braane, Fjeill bli bært taa Lauvespræt» (Wergelands melodivalg)

- Tel den venast gjente i Hallingdal (Næbnas ska taa me ho inkji)

- I: Langeleiken : en Krands af Digtninger i Dølemaal. Kristiania, Winther, 1842, nr. 1, 2–7. Uten noter

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 97–99. Uten noter

Thor Hallings aa ho Bergits Attekomst fraa Kristian. Hallingvise om Bymoderne

(Vælkommin, Thor, fraa Kristián!)

SS I 2, 384–87

- Mel.: «Aa kjøre Ve aa kjøre Vatn» (Wergelands melodivalg)

- Thor Hallings aa ho Bergits Attekomst fraa Kristian : Hallingvise om Bymoderne (Vælkommin, Thor, fraa Kristián!)

- I: Langeleiken : en Krands af Digtninger i Dølemaal. Kristiania, Winther, 1842, nr. 3, 18–27. Uten noter

Tiedemanns Petum (ved en Pibe Tobak efter et behageligt Budskab)

(Snak med denne fine blege)

SS I 3, 136–39

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Tiedemans Petum (Snak med denne fine blege)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon.

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

Til en Gran

Fra Digte. Anden Ring. Del XVIII

(Bekrandste, høie Ætling af)

SS I 2, 452–55

- Ingen melodiangivelse (men samme versemål som i Til Norges trefarvede Flag)

- Til en Gran (Bekrandste, høie Ætling af)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 136–38

Til en Pebersvend

(Vinen herlig / Vennen ærlig)

SS I 2, 245

- Mel.: «Gubben Noah etc.» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Til en Pebersvend (Vinen herlig / Vennen ærlig)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Norske Læsefrugter 3. [1839], h. 2 (1. august), 124–25

Til en Slavedømt

Fra Digte. Anden Ring. Del VIII

(Mand! En mørk Dag kommer)

SS I 1, 413–14

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Til en Slavedømt (Mand! En mørk Dag kommer)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 5, 14. Trykt som manuskript.

Til en ung Pige

(Tro mig, Dens Graad, hvis Smiil er ømme)

SS I 2, 165–66

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Til en ung Pige (Tro mig, dens Graad, hvis Smil er ømme)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 14, 19. Trykt som manuskript.

Til Erling

Fra Digte. Første Ring. Del XIII

(Sydvind blæs: din milde Befaling)

SS I 1, 170

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Til Erling (Sydvind blæs: din milde Befaling)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 2, 13. Trykt som manuskript.

Til Foraaret

(O Foraar! Foraar! red mig!)

SS I 3, 434–35

- Kapstad, Egil (1940–2017)

- Til Foraaret (O Foraar! Foraar! red mig!)

- Fløyte, klarinett, fagott, klaver, 5 strykere (2 fioliner, bratsj, cello, kontrabass) og resitasjon.

- Kaleidoskop. 2008. Manuskript hos komponisten

- Andrew Smith (f. 1970)

- Til Foraaret (O Foraar! Foraar! red mig!)

- Blandet kor. Bestilt av Carl Høgset og Grex Vocalis med støtte fra Det norske komponistfond

- Oslo, Norsk Musikforl., 2018

- Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–1963)

- Til Foraaret (O Foraar! Foraar! red mig!)

- Sang og klaver

- Fem Henrik Wergeland-sanger for altstemme. Op. 9, nr. 4, [195-?]

- Manuskript, NB Mus.ms. a 5338:1180

Til Høiheds Throne, Frydens Hjem, til Sandheds Himmel klar

Fra Skabelsen, Mennesket og Messias. Et Digt og Mennesket

(Til Høiheds Throne, Frydens Hjem, til Sandheds Himmel klar)

SS II 2, 540: [Disciplene, Jesu Venner og Veninder i delen «Messias» i Skabelsen, Mennesket og Messias]. II 6, 498–99: [Gravchor fra Begravelsen i delen «Jesu legemlige Opstandelse» i Mennesket]. III 1, 313–14: [Jesu Gravsang fra «Forslag til Kirkemusik paa Langfredag», jfr. Folkebladet, se Bøhn, Ole nedenfor]

- Bøhn, Ole (1803–1883)

- Jesu-Gravsang (Til Høiheds Throne, Frydens Hjem, til Sandheds Himmel klar)

- Tekst og melodi (i siffernotasjon for salmodikon).

- I: Folkebladet. 1832, nr. 12 (20. mars), 46–48

Til «Intelligenssedlernes» Faktor, Jensen, paa hans 63de Fødselsdag (1ste Juledag 1843)

(Gamle Jensen, / («Telligensen»))

SS I 3, 140

- Mel.: «Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Til «Intelligenssedlernes» Faktor, Jensen, paa hans 63de Fødselsdag (1ste Juledag 1843) (Gamle Jensen, / («Telligensen»)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Lillehammers Tilskuer. 1844, nr. 2 (5. januar)

Til min Gyldenlak

(Gyldenlak, før Du din Glands har tabt)

SS I 3, 435

- Egeberg, Frederikke (1815–1861)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak! Før du din Glands har tabt)

- Sang og klaver

- Fire norske Sange for Pianoforte som Forsøg. 1ste Hefte, nr. 2. [S.l.], Eget Forl., [s.a.]

- Melodilinje og tekst i ulike sang- og visebøker (noe varierende skrivemåte)

- Egeberg, Frederikke (1815–1861). Eriksen, Reidar (–), arr.

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak før du din Glands har tapt)

- Mannskor

- Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1965. (Norsk Musikforlags utgave for mannskor, nr. 1015)

- Eggen, Erik (1877–1957)

- Til min Gyldenlak! (Gyldenlak, før du din Glans har tabt)

- Blandet kor

- Op. 1, nr. 3. NB Mus.ms.a 63:781

- Frijs, Emil (1886–?)

- Til min Gyldenlak = An meinen Goldlak (Gyldenlak, før du din Glans har tabt = Goldlack mein! Noch eh dein Glanz erblasst)

- Sang og klaver

- Kjøbenhavn, W. Hansen, [s.a.]

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Gyldenlakk (Gyldenlakk før du din glans har tapt)

- Sang og klaver

- Op. 22. Manuskript, NB Mus.ms. a 6620:e:1–2

- Sang og orkester

- Op. 22. Manuskript, NB Mus.ms. a 6620:e:3

- Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlakk, før du din glans har tapt)

- Sang (baryton), harpe og strykekvartett.

- Fakkelens Øye, 2008, nr. 11. Manuskript hos komponisten. Kopi: NB Mus.ms.a 6654

- Hurum, Alf (1882–1972)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak, för du din Glans har tabt)

- Sang og klaver

- Sange. Op. 14, nr. 2. Leipzig, Hofmeister, [1919]

- Kleiberg, Ståle (1958–)

- Til min gyldenlakk (Gylden, gyldenlakk, gylden)

- Vokaloktett eller blandet kor a capella.

- To Wergelanddikt : for vokaloktett eller bl. kor a capella. Nr. 2. Oslo, Norsk Musikforlag, 2016

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak, før du din Glans har tabt)

- Sang og klaver

- 14 sanger for sang og piano. Op. 9, nr. 4. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1983

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- [Uten tittel] (Gyldenlak, før du din Glans har tabt)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L.M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen. Christiania., Lund, 1873, nr. 336, 145

- Lunde, Johan Backer (1874–1958)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak, før du din Glans har tabt)

- Sang og strykeorkester

- Manuskript, NB Mus.ms. 2077:165

- Sang og klaver

- 6 sanger. Nr. 1. Oslo, Norsk Musikforl., [1943]

- Mortensen, Rasmus (1894–1942). Mortensen, Jørgen-Vilhelm (–) rekonstruert og harmonisert (1982)

- Gyldenlak (Gyldenlak, før du din glans har tabt)

- Klaver med tekst

- I: Gyldenlak : ni danske sange : en mindeudgave. Ved Jørgen-Vilhelm Mortensen og Tage Mortensen. Egtved, Edition Egtved, 1982, nr. 9, 14. Komponert 1942

- Okkenhaug, Paul (1908–1975)

- Til min Gyllenlak (Gyllenlak, før du din glans har tapt)

- Klaver med tekst

- I: Fra koral til barcarole : toner gjennom femti år. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 2000, 66

- Olsen, Sparre (1903–1984)

- Til min gyllenlakk (Gyllenlakk, før du din glans har tapt)

- Damekor

- Musikk-Huset, cop. 1958. (Musikk-husets damekorbibliotek, nr. 45)

- Sang og klaver

- Tre sanger. Op. 26, nr. 3. Oslo, Musikk-Huset, 1940

- Reidarson, Per (1879–1954)

- Til min gyldenlak (Gyldenlak, før du din glands har tabt)

- Sang og klaver

- Manuskript, NB Mus.ms. 4854:399

- Selmer, Johan (1844–1910)

- Til min Gyldenlak = An meinen Goldlack (Gyldenlak, før du din Glands har tabt = Goldlack, du, ehe dein Glanz erbleicht)

- Sang og klaver

- 2 Digte af Wergeland og Welhaven : for en Mellemstemme med Piano. Op. 49, nr. 1. Christiania, Warmuth, 1895

- Svendsen, Johan (1840–1911)

- Gyldenlak (Gyldenlak, før du din Glands har tabt)

- Sang og klaver

- Verk 305. Manuskript, NB Mus.ms. 7881:616 (skisse)

- Vogt, Herman (f. 1967)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak, før du din Glands har tabt)

- Alt eller kontratenor med alt blokkfløyte, cello og orgel

- I: Vinterblommer = Winter Flowers. Four poems by Henrik Arnold Wergeland. Music by Herman Vogt. Nr. 4. Oslo, NB noter, 2021. 1 partitur (s. 26–34)

- Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–1963)

- Til min Gyldenlak (Gyldenlak, før du din Glands har tabt)

- Sang og klaver

- Fem Henrik Wergeland-sanger for altstemme. Op. 9, nr. 5, [195-?]

- Manuskript, NB Mus.ms. a 5338:1180

Til Mjøs-Dampbaaden «Jernbarden»

(Jernbarden selv kan synge)

SS I 3, 111–12

- Mel.: «Svøm højt paa Codans Bølge» (Wergelands melodivalg)

- Bay, David Vilhelm Rudolph (1791–1856): «Vift stolt paa Kodans Bølge»

- Til Mjøs-Dampbaaden «Jernbarden» (Jernbarden selv kan synge)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet. Christiania, [s.n.], [1843]

- Mel.: «Vift stolt paa Codans Bølge» (Wergelands melodivalg)

- Til Mjøs-Dampbaaden «Jernbarden» (Jernbarden selv kan sjunge)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 147–50. Uten noter

Til Norges trefarvede Flag

Fra Digte. Anden Ring. Del XIV

(Du engang var en Flammesky)

SS I 1, 444–47

- Ingen melodiangivelse

- Til Norges trefarvede Flag (Du engang var en Flammesky)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 22–24

- Mel.: «Egen Melodie» (Lars Møller Ibsen?)

- Det norske Flag (Du engang var en Flammesky)

- I: Samling af Sange og Digte for den norske Sjømand. Udgiven af Henr. Wergeland. Kristiania, Winther, 1839, nr. 8, 25–27

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 64–66. Uten noter

- Berg, B.C. (–)

- Til Norges Flag (Du engang var en Flammesky)

- Klaver med tekst

- Christiania, Winther, [ca. 1840]

- Ibsen, Lars Møller (1786–1846)

- Til Norges trefarvede Flag, et Digt af Henrik Wergeland. Hans kongelige Høihed, de forenede Rigers Kronprinds, Joseph Franz Oscar ved høistsammes Nærvær som Norges Vicekonge, Sommeren 1833, underdanigst tilegnet. Sat i Musik med Accompagnement for Pianoforte af L.M. Ibsen (Du en gang var en Flammesky)

- Sang og klaver

- Christiania, Winther, [1833]

- Til Norges trefarvede Flag (Du engang var en Flammesky)

- Melodilinje og tekst

- I: Sange og Rim for det norske Folk. Samlet og med Anmærkninger ledsaget af Ole Vig; [med melodier af L.M. Lindeman]; udg. af Selskabet for Folkeoplysningens Fremme. Kristiania, Malling, 1854, nr. 129, 251–53

- Klaver med tekst

- I: Norges Melodier arrangerede for Pianoforte med Text [av Edvard Grieg]. Kjøbenhavn, Wagner, [1874], nr. 149, 160

- [Uten tittel] (Du engang var en Flammesky)

- Trestemmig sang

- I: Sangsamling for norske Selskabskredse : med fleerstemmige Melodier i Texten. B. 1. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, nr. 44, 87–91

- Ibsen, Lars Møller (1786–1846). Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- [Uten tittel] (Du engang var en Flammesky)

- Trestemmig sang

- I: Trestemmige Sange. Tilhørende E. E. Amundrud. Asker Seminarium d: 16de September 1843. Andre del av boken: Sange for to lige Stemmer udgivne af L.M. Lindeman. Tilhørende J. M. Christoffersen, nr. 47. Manuskript, NB Mus.ms. 5102:451. Avskrift

- Lindblad, Otto (1809–1864)

- [Uten tittel] (Du engang var en flammesky)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 233, 228–29

- Mel.: «Egen Melodi af Baron Roxendorff» (Wergelands melodivalg).

- Roxendorff, Carl Gustaf v. (1797–1838)

- Angivelig tonesatt i anledning festen til «Forfædrenes Minde», Det norske Studentersamfund, 13. november 1834 (jfr. brev til C. F. Ridderstad av 9. november 1834, SS V 1, 182. Ikke sett)

Til Sognepræst Hesselberg, paa hans Hustrus Begravelsesdag

(O Mand og Præst! Af Gud du prøves)

SS I 3, 118–19

- Mel.: «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende» (melodivalg på en avskrift av sangen, jfr. SS VI 1, 450)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Til Sognepræst Hesselberg, paa hans Hustrus Begravelsesdag (O Mand og Præst! Af Gud du prøves). Begravet 2. august 1843. Tekst etter Henrik Wergelands Samlede Skrifter : […]. Udgivne af Hartvig Lassen. Christiania, Tønsberg, 1852–57, b. 2, 284

Til Stockholm alle rulle

Fra Stockholmsfareren. Syttende-mai-stykke af Siful Sifadda. 2. akt, 4. scene. Smyg og Horn

(Til Stockholm alle rulle)

SS II 3, 411

- Mel.: «Im Wald und auf der Haide» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Til Stockholm alle rulle)

Til Sylvan (en Botaniker)

(Paa Grændsen mellem Liv og Død)

SS I 2, 31–32

- Ingen melodiangivelse

- Til Sylvan (en Botaniker) (Paa Grændsen mellem Liv og Død)

- I: Bien 13. 1835, h. 1, (juli?), 125–27

- Groven, Eivind (1901–1977)

- Til Sylvan (På grensen mellem liv og død)

- Mannskor

- Oslo, Norsk Musikforl. cop. 1932. (Norsk Musikforlags utgave av utvalgte kor og kvartetter for mannsstemmer, nr. 669)

- Til Sylvan : en Botaniker (Paa Grændsen mellem Liv og Død)

- Blandet kor

- Oslo, Eivind Grovens institutt, 1981

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Til Sylvan (Paa Grænsen mellem Liv og Død)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 6, 15. Trykt som manuskript.

Tilbagekomst

Fra Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Nr. II

(Men kan hænde)

SS II 5, 384–85

- Mel.: «Stændig Melodi: Gubben Noah» (Wergelands melodivalg)

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- Forsoningen II. Tilbagekomst (Men kan hænde)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr. Kunsthandler, Forfatter af Processen mod fru Scharffenberg i Kjøbenhavn samt af Do. mod Kunstdommer Homann i Christiania, m.m. Christiania, Risum,1842, 10–11

Tornekviste?

Fra Jødinden. Elleve blomstrende Tornekviste. Nr. I

(Tornekviste, Tornekviste)

SS I 3, 321

- Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Tornekviste (Tornekviste, tornekviste)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 64–67

Torquato Tassos Død. Declamatorium med Musik af A. E. Pratté (Brudstykke af K. A. Nicander)

(Min Sjel er fri, mit Hjertes Haab gjenvundet)

SS I 3, 7–12

- Pratté, Antoine Eduoard (1799–1875)

- Torquato Tassos Død (Min Sjel er fri, mit Hjertes Haab gjenvundet)

- I: Christianias almindelige Adresse-Tidende. 1842, nr. 88 (13. februar) (ikke sett)

Trællende Bølge, hvor er du fød

Fra Papegøien, et Fastelavnsriis af Siful Sifadda. Fiskerens vise

(Trællende Bølge, hvor er du fød).

SS II 3, 56

- Ingen melodiangivelse

- Fiskeren paa Havet (Trællende Bølge, hvor er du fød)

- I: Samling af Sange og Digte for Den norske Sjømand 1839, 128–29. Uten noter

Tugthuusqvinden (Fattigfolksbarn)

(Hvor skamløst, at et Huus saa lavt)

SS I 2, 174–77

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Fattigfolks Barn (Hvor skamløst, at et hus saa lavt)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 11, 17. Trykt som manuskript.

- Norsk folkemelodi fra Jostedal (Gjostradalen), nedtegnet av Olav Sande

- [Uten tittel ] (Hvor skamløst, at et hus saa lavt)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 164

Valdersen Gudmund Johnsen Remmen til sin Kjereste Beritte Larsdatter Wangensteen. Ved sin Tilbakekomst fra Christiania i Januar 1843

(Her, Berit, min Berit, er Gudmund tilbage)

SS I 3, 122–23

- Mel.: «I fjor gjett' æ Jeita ti djupaste Dalom» (Wergelands melodivalg)

- Valdersen Gudmund Johnsen Remmen til sin Kjereste Beritte Larsdatter Wangensteen. Ved sin Tilbakekomst fra Christiania i Januar 1843 (Her, Berit, min Berit, er Gudmund tilbage)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Lillehammers Tilskuer. 1843, nr. 68 (25. august)

- Se også: Vallersen Gudmund Johnsen Remmen te Kjæresten sin Berit Larsdatter Wangensteen ve Heimætkome si ifraa Christan i Janvari Maane 1843

Valdrisen po Heimvægen

(No kan inkji væra langt te Valdris at)

SS I 2, 388–89

- Mel.: «Længje venta Lourdagsqvællen o. s. v.» (Wergelands melodivalg)

- Valdrisen po Heimvægen (No kan inkji væra langt te Valdris at)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Langeleiken : en Krands af Digtninger i Dølemaal. Kristiania, Winther, 1842, nr. 3, 28–33. Uten noter

Vallersen Gudmund Johnsen Remmen te Kjæresten sin Berit Larsdatter Wangensteen ve Heimætkome si ifraa Christan i Janvari Maane 1843

(Hær, Berit, mi Berit, æ Gu'mund tebake)

SS I 3, 120–21

- Ingen melodiangivelse

- Vallersen Gudmund Johnsen Remmen te Kjæresten sin Berit Larsdatter Wangensteen ve Heimætkome si ifraa Christan i Janvari Maane 1843 (Hær, Berit, mi Berit, æ Gu'mund tebake)

- I: Smaalenenes Amtstidende nr. 71, 03.09.1843

- Se også: Valdersen Gudmund Johnsen Remmen til sin Kjereste Beritte Larsdatter Wangensteen. Ved sin Tilbakekomst fra Christiania i Januar 1843

Ve dig, Skjald! Det er din Død

Fra Vinægers Fjeldeventyr af Siful Sifadda. 1. akt, 5. scene. Leontodons sang

(Ve dig, Skjald! Det er din Død)

SS II 5, 323–24

- Mel.: «Aagots Vises Melodi» (Wergelands melodivalg)

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, «Aagots Fjeldsang»

- [Uten tittel] (Ve dig, Skjald! Det er din Død)

- Mel.: «Soli gjeng bak åsen ned»

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, «Aagots Fjeldsang»

- [Uten tittel] (Ve dig, skald! Det er din død)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sangbok for norsk ungdom. Ved Mads Berg og Rasmus Stauri. Kristiania, Aschehoug, 1923, nr. 382, 370. Melodiangivelse: nr. 260, her melodilinje og tekst

- Sande, Olav (1850–1927)

- [Uten tittel] (Ve dig, skald, det er din død) (1906)

- Melodilinje med tekst

- I: Norske tonar fyr heim og skule. Av Olav Sande. Syrstrond, Sogn, Eigen kostnad, 1905, b. 2, nr. 157

Ved Afsløringen af Christian Krohgs Støtte den 17de Mai 1833

Før Afsløringen (Vær stolt, o Nor, ved Kjæmpens Grav)

Efter Afsløringen (Vor Krohg! Den Krands, du blegned med)

SS I 1, 350–51

- Mel.: «For Norge, Kjæmpers Fødeland» (Wergelands melodivalg)

- Ved Afsløringen af Christian Krohgs Støtte den 17de Mai 1833 (Vær stolt, o Nor, ved Kjæmpens Grav!)

- Særskilt utkommet. [Christiania,] Lehmanske Officin, [1833]. 5 nummererte strofer (3+2)

- Ved Krohgs Minde (Vær stolt, o Nor, ved Kjæmpens Grav!)

- I: Bragur : Visebog for Normænd : indeholdende norske National-, Krigs-, Selskabs- og Jagt-Sange. Christiania, Krohn, 1837 [før 12. mai], 43–44

- Syttende Mai : Ved Krohgstøtten (Vær stolt, o Nor, ved Kjæmpens Grav!)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet. [Christiania,] Krohn, [1838]. Sammen med I Anledning af Flagets Emancipation («Af Mbl.»). 5 nummererte strofer

- Ved Krohgs Minde (Vær stolt, o Nor, ved Kjæmpens Grav!)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 66–68. 5 unummererte strofer. Uten noter

- Statsraad Kristian Krohg (Vær stolt, o Nor, ved Kjæmpens Grav!)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Sange og Rim for det norske Folk. Samlet og med Anmærkninger ledsaget af Ole Vig; [med melodier af L.M. Lindeman]; udg. af Selskabet for Folkeoplysningens Fremme. Kristiania, Malling, 1854, 207–08. 5 unummererte strofer

Ved Bankkasserer Peder Øvergaards Grav, den 27de Oktober 1841

(Nu græde Mænd – o elskte Døde!)

SS I 2, 376

- Ingen melodiangivelse, men versemålet passer med den gamle gravsalmestrofen:

- «Hvo veed, hvor nær mig min Ende», se: Peter Treschow-Hanson (Wergeland)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Ved Bankkasserer Peder Øvergaards Grav, den 27de Oktober 1841 (Nu græde Mænd – o elskte Døde!)

- Særskilt utkommet. [Christiania], Malling, [1841], 2 bl.

Ved Borgerfesten i Eidsvold 29de September

SS I 2, 17–20

- Se:

- Opstanden er den gamle Nor

- Nordmanna-aanden ei opstod

Ved Conrector Johan Auberts Begravelse

(Din Tid, o Støv, af lette Stunder)

SS I 1, 307–09

- Ingen melodiangivelse, men versemålet passer med den gamle gravsalmestrofen:

- «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende», se: Peter Treschow-Hanson (Wergeland)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Ved Conrector Johan Auberts Begravelse (Din Tid, o Støv, af lette Stunder)

- I: Morgenbladet. 1832, nr. 155 (3. juni)

Ved Digteren, Højesteretsassessor, Henrik Anker Bjerregaards Grav, den 14de April 1842

(Kom med Laurbærkrandsen hid!)

SS I 3, 50–52

- Lammers, Thorvald (1841–1922)

- Nu da han er bleven Ler (–). Kun 2. strofe fra diktet tonesatt.

- Blandet kor

- Tre sange for blandet kor. Op. 21, nr. 3. Manuskript, NB Mus.ms. 1207:90

- Pratté, Antoine Edouard (1799–1875)

- Ved Digteren, Højesteretsassessor, Henrik Anker Bjerregaards Grav, den 14de April 1842. (Musik af A. E. Pratté.) (Kom med Laurbærkrandsen hid!)

- Særskilt utkommet (tekst). [Christiania], Malling, [1842], 2 bl. Komposisjonen ikke sett

Ved Dronning Desiderias Overfart over Vormsund

- Se: Hvis Kongeviv! Du ei forsmaaer

Ved en til sin Odel hjemvendende Sjøguts Confirmation

(Det er Skjønbedrivt at pløje)

SS I 1, 386–88

- Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Ved en til sin Odel hjemvendende Sjøguts Konfirmation (Det er Skjønbedrift at pløie)

- Klaver med tekst

- I: Sanger til tekster av Henrik Wergeland, Erik Axel Karlfeldt, Ivar Aasen m.fl. Oslo, Kolsrud, 1970, nr. 4, 14. Trykt som manuskript.

Ved Kand. Jur. Just Hansens Grav

(Herhid? – Gaaer Venskabs Pagt ei længer)

SS I 2, 111

- Ingen melodiangivelse, men versemålet passer med den gamle gravsalmestrofen:

- «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende», se: Peter Treschow-Hanson (Wergeland)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Ved Kand. Jur. Just Hansens Grav (Herhid? – Gaaer Venskabs Pagt ei længer) [død 21. april 1837]

Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død

I. Af Lycee-Medlemmer ved Graven

(Paa Blomst ei falde Dugg saa sød)

SS I 2, 86–87

- Mel.: «Melodi af den ambrosianske Lovsang» (Wergelands melodivalg)

- Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. 1. Af Lycee-Medlemmer ved Graven (Paa Blomst ei falde Dugg saa sød)

- I: Bien 19. 1837, h. 2 (februar), 125–26

II. I Lyceet

(Da Budskab om din Bortgang lød)

SS I 2, 87–88

- Mel.: «Egen Melodi af Baron Roxendorff» (Wergelands melodivalg)

- Roxendorff, Carl Gustaf v. (1797–1838)

- Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. II. I Lyceet (Da Budskab om din Bortgang lød). [Desember 1836]

- I: Bien 19. 1837, h. 2 (februar), 126–27

Ved Mjøsen

Fra Digte. Første Ring. Del XVI

(Mørk er min Sjel, som Mjøsen, naar aarle)

SS I 1, 176–77

- Kvandal, Johan (1919–1999)

- Mørk er min Sjæl (Mørk er min Sjæl som Mjøsen, når årle)

- Sang og klaver

- 14 sanger for sang og piano. Op. 9, nr. 3. 1946. Oslo, Norsk Musikforl., cop. 1983

Ved Overlærer Ulrik Wilhelm Møllers og hans Hustrues Sølvbryllup 5te November 1843

(Hvad Sværmerier er det, som henføre)

SS I 3, 134–35

- Mel.: «Tänk någon gång o. s. v.» (Wergelands melodivalg)

- Gyllenhaal, Mathilda (1796–1863): Afskeds önskan

- Ved Overlærer Ulrik Wilhelm Møllers og hans Hustrues Sølvbryllup 5. November 1843 (Hvad Sværmerier er det, som henføre)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Lillehammers Tilskuer. 1844, nr. 20 (8. mars)

Ved Pressefrihedens Død (1799)

(Af Folkets Diadem forsvunden)

SS I 2, 10–11

- Mel.: «Hvo veed, hvor nær o.s.v.» (Wergelands melodivalg)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Ved Pressefrihedens Død (1799) (Af Folkets Diadem forsvunden)

- I: Statsborgeren XII. 1834, nr.24–26 (1. juni), 207

Ved Provst Finckenhagens Grav

(Henslumret er vor gamle Fader)

SS I 2, 97

- Ingen melodiangivelse, men versemålet passer med den gamle gravsalmestrofen:

- «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende», se: Peter Treschow-Hanson (Wergeland)

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- Ved Provst Finckenhagens Grav (Henslumret er vor gamle Fader). [Død 22. februar 1837]

Vee! Nu maa den svarte Død

Fra Fjeldstuen. 1. akt, 2. scene. Huldren

(Vee! Nu maa den svarte Død)

SS II 6, 562–63

- Mel.: «Aagodts Sang i Fjeld-Eventyret» (Wergelands melodivalg)

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret, «Aagots Fjeldsang»

- [Uten tittel] (Vee! Nu maa den svarte Død)

- Klagesang over Udvandringen til Amerika (Vee! Nu maa den svarte Død)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 153. Uten noter

Veirhanen og Maaltrosten

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 24

(«Snarrarrar!» «Hvad er det for en Fugl?)

SS I 2, 288–89

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Værhanen og måltrosten («Snarrarrarr!» Hva er det for en fugl?)

- Klaver med tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang: sangbok fra Suttung forlag.

[Tangen], Suttung, 1984, 22–23

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 14–15

Velgaaende af Tønsberg

(I Mænd af Tønsberg)

SS I 2, 306–07

- Langballe, P. C. (–1896)

- Velgaaende af Tønsberg (I Mænd af Tønsberg!)

- Melodilinje og tekst

- I: Tønsbergs Merkur. 1840, nr. 1 (18. juli), 1

Velkommen, Georg Fein!

(I min Pokal det klinged)

SS I 3, 113–15

- Ingen melodiangivelse (men strofeformen (Hildebrandstrofe) er ellers brukt av Wergeland, jfr. Norsk verslære. Hallvard Lie. Oslo, Universitetsforl., 1967, 234–43, = «Vift stolt paa Kodans Bølge» i melodiregisteret)

- Velkommen, Georg Fein! (I min Pokal det klinged)

- I: Krydseren. 1852, nr. 166. Skrevet i desember 1843

Velkommen Hjem, til Baronen

(Baronen reed engang i Ring)

SS III 2, 45–47

- Mel.: «Ecce quam bonum» (Wergelands melodivalg)

- Velkommen Hjem, til Baronen (Baronen reed engang i Ring)

- I: Statsborgeren IX.1833, nr. 14–16 (4. august), 117–19. Undertegnet Fenris.

Velkommen hjem Robert Hornemann

(Velkommen hjem, vor gode Bob!)

SS I 3, 116–17

- Mel.: «Kong Kristian stod osv.» (Wergelands melodivalg)

- Velkommen hjem Robert Hornemann (Velkommen hjem, vor gode Bob!)

- I: Lister og Mandals Amtstidende. [1843?], nr. 16 (høsten) (ikke sett)

- I: Nordlyset. 1844, nr. 8 (26. januar)

Venetianerne eller Venskab og Kjærlighed

SS II 5, 164–274

- Se: Serenade

Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven. Børnevise om barnlig Kjærlighed

Fra Børnesange. Nr. 3

(Vinteren er kommen)

SS I 2, 408–09

- Mel.: «Skjære, skjære Havre» (Wergelands melodivalg)

- Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven. Børnevise om barnlig kjærlighed (Vinteren er kommen)

- Tekst med melodiangivelse

- I: For Arbeidsklassen II. 1841, nr. 24 (22. desember)

- Barnlig Kjærlighed (Vinteren er kommen)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 82–86. Uten noter

- Nordisk folkemelodi: «Skjære, skjære Havre» (to og to strofer hektet sammen, den andre noe endret)

- Vesle Hans's Eventyr (Vinteren er kommen)

- Melodilinje og tekst

- I: Melodier til Udvalgte Sange for Smaaskolen. Samlede af Oscar Nielsen. Christiania, Cammermeyer, 1878, nr. 17, 14

- Nordisk folkemelodi: «Skjære, skjære Havre» (annen hale på melodien enn nedenfor). Anonymus, arr.

- Vesle Hans's Eventyr (Vinteren er kommen)

- Trestemmig sang (barnekor).

- I: Sangertidende. 1889, nr. 8 (august), 62

- Nordisk folkemelodi: «Skjære, skjære Havre» (to og to strofer hektet sammen, den andre noe endret). Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Trestemmig sang

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Tredie Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1865, nr. 83, 4

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Vesle Hans' eventyr (Vinteren er kommet)

- Melodilinje og tekst

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 38–41

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 68–71

- Manneråk, Alfred (1902–1995)

- [Uten tittel] (Vinteren er kommet)

- Blandet kor.

- Manuskript, NB Mus.ms. Datert: 1949

Vinterblommer i Barnekammeret. Original og fri oversat Samling for Børn Kra. 1840

SS I 2, 266-89

- Se:

- Moderen. Nr. 1

- Hvor ofte skal Gud takkes?. Nr. 2

- Aftenbøn. Nr. 3

- Morgensang, nr. 4

- Barnepræken, nr. 5

- De hellig tre Kongers Reise. Nr. 7

- Vuggevise. Nr. 8

- Fattigmand. Nr. 9

- Godnat. Nr. 10

- Barne-Nytaarsønsker. Nr. 13

- Vintersang. Nr. 14

- Jætergutten. Nr. 19

- Ammens Uhr. Nr. 21

- Smaafuglene paa Juleneget. Nr. 23

- Veirhanen og Maaltrosten. Nr. 24

Vintersang

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 14

(Skyer Skyer jage)

SS I 2, 274–75

- Ingen melodiangivelse

- Vintersang (Skyer, Skyer jage)

- I: Asylvennen : Jule- og Nytaars-Gave for de norske Asyler : indeholdende en Samling af deels ældre deels nye Sange til brug i Asyler og Skoler : et Bidrag til Asylsagens Fremme i Norge. Christiania, Steens Bogtr., 1843, 69–70.

- Etter islandsk folkemelodi

- Vintersang (Skyer, skyer jage)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 77

Vintervise for Tjømingerne

(Og Gud ske Lov vi er her igjen)

SS I 2, 333–35

- Mel.: «Aa kjøre Vatn aa kjøre Ved» (Wergelands melodivalg)

- Vintervise for Tjømingene (Og Gud ske Lov vi er her igjen)

- Tekst med melodiangivelse

- I: Tønsbergs Merkur. 1840, nr. 41 (24. desember)

Vinægers Fjeldeventyr af Siful Sifadda

SS II 5, 299–342

- Se:

- Hvad vil han i Byen?

- Foraarsvise

- Hjertet styrkes ved at lide

- Min Grav

- Ve dig, Skjald! Det er din Død

Vise om Syne-Martha paa Veitastrand i Sogn

(I Sogn har Herren aabenbart)

SS I 3, 64–67

- Mel.: «Lykken vender sig ofte om» (Wergelands melodivalg)

- Vise om Syne-Martha paa Veitastrand i Sogn (I Sogn har Herren aabenbart)

- Tekst med melodiangivelse

- Særskilt utkommet 15. november 1842. 18 strofer. Christiania, Ellefsen, 1842

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 137–41. 18 strofer. Uten noter

- I: For Arbeidsklassen III. 1842, nr. 21 (10. november). Trykt i utdrag (6 strofer). Se: SS IV 6, 358–59

«Vord lys!» Cantate af Henrik Wergeland ved Højtideligheden i Vor Frelsers Kirke i Kristiania, 24de Juni 1840, i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse

(«Vord Lys!» Det forkyndes i evigt Endnu)

SS I 2, 298–302

- Melodiangivelser (Wergelands melodivalg?)

- «Vord lys!» Cantate af Henrik Wergeland ved Højtideligheden i Vor Frelsers Kirke i Kristiania, 24de Juni 1840, i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse

- Særskilt utkommet. [Kristiania], Roshauw, [1840]

- I: Beretning om Sekularfesten i Christiania den 24. juni 1840 i Anledning af

- Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Christiania, Grøndahl, [1840], 9–11, 22–23, 24–25, 29–31

- I: Den Norske Rigstidende. 1840, nr. 101

- I: Brage og Idun III. 1840, h. 2, 568–73

Før Talen:

- Kunzen, Friedrich Ludwig Emilius (1761–1817). Fra: Jubileum (1801, tekst av Thomas Thaarup)

- Kor

- [Uten tittel] («Vord Lys» det forkyndes i evigt Endnu). Nr. 1

- Solo

- [Uten tittel] (Mulmet Herrens Bud annammed). Nr. 2

- Recitativ

- [Uten tittel] (Guds Røst af døve Nat blev hørt). Nr. 3

- Solo

- [Uten tittel] («Vord Lys!» Hvor var et Liv før det blev sagt?). Nr. 4

- Schicht, Johann Gottfried (1753–1823). Fra oratoriet: Das Ende des Gerechten

- Kvartett

- [Uten tittel] («Vord Lys!» til Jordens Liv blev sagt). Nr. 5

- «Anm. De fire følgende Stanzer, Nr. 6 og 7, til Musik af Jubilæet, opføres ikke»

Efter Talen:

- Kunzen, Friedrich Ludwig Emilius (1761–1817). Fra: Skabningens Hallelujah (1797, tekst av Jens Baggesen)

- Kor

- [Uten tittel] («Vorde Lys!» o hellig Gud). Nr. 8

- Recitativ

- [Uten tittel] (Men det er Aandelysets Guddom, at). Nr. 9

- Alnæs, Eyvind (1872–1932)

- [Uten tittel] («Vord Lys» det forkyndes i evigt Endnu)

- Blandet kor

- [Elevarbeider], 22–29. Manuskript, NB Mus.ms. 8486:653

- Roverud, Lars (1776–1850)

- Vord Lys!

- Jfr. Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880. J.B. Halvorsen. Kristiania, Den norske Forlagsforening, 1885–1908, b. 6 (fullført av Halvdan Koht), 518. Musikken ikke sett

Vormens og Glommens samstevne

(Skjøn-Vorma, det yndige Mjøs-barn svam)

SS I 1, 292

- Ingen melodiangivelse

- Vormens og Glommens Samstevne (Skjøn-Vorma, det yndige Mjøs-barn svam)

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Anden Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [1. juni], 4. vise. Særskilt utkommet med fellestittel til Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Første Række. Christiania, Lundhske Bogtr., 1832 [4. mai]. Særskilt utkommet

- I: Folkeviser. Af Henrik Wergeland. Christiania, Roshauw, [1849]–50, 19–20. Uten noter

- Bøhn, Ole (1803–1883). Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887), arr.

- Skjøn Vorma (Skjøn Vorma, det yndige Mjøsbarn, svam)

- Tostemmig sang

- I: Tillæg til Melodierne til Cand. theol. Karl Seips Visebog. Med en ledsagende Understemme ved Ludv. M. Lindeman. Christiania, Aschehoug, 1879, nr. 117, 29–30

- [Uten tittel] (Skjøn Vorma, det yndige Mjøsbarn, svam)

- Melodilinje og tekst

- I: Skolens sangbok. Samlet av Mads Berg. Kristiania, Aschehoug, 1914, nr. 89, 73

Vort Sprog er armt

Fra Stockholmsfareren No 2. 3 akt, 5. scene. Chor af Arbeidsstokken

(Vort Sprog er armt)

SS II 4, 133–34

- Mel.: «O du Tobak! o du Tobak!» (Wergelands melodivalg)

- [Uten tittel] (Vort Sprog er armt)

Vuggevise. Om Sommeren skal vi synge

Fra Vinterblommer i Barnekammeret. Nr. 8

(Ude blæser Sommervind)

SS I 2, 271–72

- Svensk folkemelodi

- Vuggevise (Ute blåser sommervind)

- Melodilinje og tekst

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 65–66

- «Svensk tone» (ikke identisk med melodien i Henriks barnesanger)

- Om sommeren (Ute blåser sommervind)

- Melodilinje og tekst

- I: Sangtoner til barnas vers. Ved Mathilde Munch. Oslo, Steenske forl., [1929?], [b. 1], nr. 68, 43

- Elling, Catharinus (1858–1942)

- Ude blæser sommervind (–)

- Sang med klaver

- I: Tolv barnesange (med Piano ad libitum), nr. 10. Manuskript, NB Mus.ms. 2839a: 231

- Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Vuggevise (Ute blåser sommervind)

- Melodilinje med tekst og klaver

- I: Der bruser toneelver, der blinker folkesang : sangbok fra Suttung forlag. [Tangen], Suttung, 1984, 76–77

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 64 og 66

- Lindeman, Ludvig Mathias (1812–1887)

- Om Sommeren (Ude blæser Sommervind)

- Blandet kor (SAB)

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen og Folkehjemmet : udsatte for Sopran, Alt og Bass, tilligemed en Tenor efter Behag for Skoler og Sangforeninger. Af Ludv. M. Lindeman. Første Skoletrin. Christiania, Cappelen, 1864, nr. 2, 2

- Om sommeren [Uten tekst]

- Tostemmig sang (sopran og alt).

- I: Melodier til Sangene i Læsebog for Folkeskolen [ikke identisk med melodi i trykt utgave]. Manuskript, NB Mus.ms. 4110:322, nr. 2

- Nordraak-Feyling, Gudrun (1896–1984)

- Om Sommeren (Ude blæser sommervind)

- Sang og klaver

- Kristiania, Norsk Musikforl., [1913]

- Schartum, Johannes (1897-1964)

- Ute blåser sommervind (Ute blåser sommervind)

- Sang og klaver

- Sanger til den som liten er. Nr. 3. [Oslo], Kvitebjørn, 1943. 1 partitur (1 s.)

- Et blomsterstykke (Ute blåser sommervind)

- Sang og klaver

- So ro og andre barnesanger, nr. 2. Musik av Johannes Schartum. [Oslo], Norsk notestik, [19-?]. 1 partitur (1 s.)

- Selte, Rebekka (1890–1975)

- Ute blåser sommervind (–)

- Melodilinje og tekst

- I: Nå synger vi en stubb. Ved Rebekka Selte. [Oslo], Forlagshuset, [1949], 40

- I: Henriks barnesanger. [Tangen], Suttung, 2008, 65–66

- Solberg, Veslemøy (f. 1964)

- Vuggevise (Ute blæser sommervind)

- Melodilinje med tekst og besifring

- I: Henrik Wergeland : inspirasjonshefte. Anette Nøsterberget, og Kjersti Østnes Eggum. Oslo, Musikk i skolen, 2008, 131

Æggedosisvise 17de mai 1840

(Jeg har et Perlehumør i dag)

SS I 2, 295–96

- Mel.: «Og kjøre Ved og kjøre Vand etc.» (Wergelands melodivalg)

- Æggedosisvise (Jeg har et Perlehumør i dag)

- Særskilt utkommet (17. mai). Kristiania, Krohn & Schibsted, 1840

Melodier

- «A la Schmahr. Gl. Melodi». Se: Forsoningen. Et fantastisk Digt af J.H. Schmahr, i hovedregisteret 17de Mai 1843

- «Ack Värmeland, du Sköna»

- Svensk folkemelodi

- I: Sveriges melodibok. Stockholm, Nordiska musikförl., [s.a.], nr. 5, 10 National-Divertissement. En Wingåkersjente

- «Af Dybsens Nød o.s.v. (Psalmeb. Nr. 268)», se: «Av dypest nød jeg rope må»

- «af Elverhøi: Nu da Lensmanden bort vil drage», se: Elverhøj, «Chor af Bönder»

- «Af Elverhøj», se: Elverhøj, «Romance»

- «Af Fjeld-Eventyret», se: Fjeldeventyret, «Chor af Bönder»

- «Af Fjeldeventyret: 'Venlige Morgen'», se: Fjeldeventyret

- «Af Høiheden oprunden er», se: «O Hellig Ånd, kom til oss ned»

- «Af Svante Sture og Märtha Lejonhufwud», se: Svante Sture och Märta Leijonhufvud

- «Alice/Alia Gray»

- Millard, Virtue (–): Alice Gray. A ballad [etc.]. Third Ed. London, Pettet, [c. 1830]. Tekst: William Mee. Ikke sett (British Library)

- Skotlænderen i Indien

- «Als ich an einem Sommertag» (=«Singsalli-joh-Opsangen»)

- I: Deutscher Liederhort : Auswahl der vorzüglicheren deutschen Volkslieder […] von Ludwig Erk. Nach Erk's handschriftlichen Nachlasse […] von Franz M. Böhme. 2. Band. Wiesbaden, 1963, Breitkopf, nr. 517b, 338 (Reprographischer Nachdruck, Leipzig 1893)

- Gangspilvise om Briggen «Jonas Anton Hjelm»

- Ny Opsang for Briggen «Regina»

- Opsang for Brasiliefareren, Briggen Preciosa

- Opsang for Briggen «Resolution» af Fredrikshald

- Opsang for Frankrigfarere

- Opsang for «Kristiania Paket» [2] (Kaptein Andersen)

- Opsang for Nantesfareren «Konferentsraad/Kommerceraad Clauson» af Fredrikshald (Kaptain Fearnley)

- Opsang for Skonnerten Concordia af Kristianssand (Capt. Horup)

- Syttende Mai-Vise

- Auld Lang Syne

- Skotsk folkemelodi

- I: The Minstrelsy of Scotland : 200 Scottish Songs […] arranged […] by Alfred Moffat. 2. ed. London, Augener, 1896, 200

- I: The scottish songs of Robert Burns : 40 complete songs. Collected, arranged and edited by John Loesberg. [S.l.], Ossian, 1994, 59

- I: Skuld gammel Venskab rejn forgo. Jeppe Aakjær. [S.l.], Forening for Boghaandværks Vestjydske Afdeling i Anledning af Jeppe Aakjærs Hundreaars Dag, 1966

- Gamle Dage

- «Av dypest nød jeg rope må»

- Luther, Martin (1483–1546): «Aus tiefer Not schrei ich zu dir»

- I: Norsk salmebok. [Oslo], Verbum 1984, nr. 237

- Herman Ruge, Expeditionssekretær, Ridder af kongelig svensk Nordstjerneorden

- «Bekjendt Melodi»

- Og alle smaae Fugle i grønnende Lund

- Capstan Shanty

- Opsang for Brasiliefareren, Briggen Preciosa

- «Chor (af Fjeld-Eventyret)», se: Fjeldeventyret, «Chor af Bönder»

- «Den almindelige Minerer-Melodi» = trolig den samme som Philipp, Bernard Eduard (1803–1850): Schiffahrt (Über die hellen funkelnden Wellen) med tekst av Hoffmann von Fallersleben, Heinrich

- I: Unterrichtlich geordnete Sammlung von ein-, zwei-, drei- und vierstimmigen Sätzen, Liedern, Canons und Choralen für Volkschulen : in zwei Abtheilungen. Herausgegeben von Ernst Richter. Breslau, 1837, 1. avd., nr. 38

- Steinbrytervisen

- «Den engelske Opsang», se «Engelsk Opsang»

- «Den gamle Norges løve», se Norges Løve

- «Der holdes Thing i Oslo By», se: «Ung Adelsten paa Thinge stod»

- «Der var engang en tapper Mand, som Teucer monne hedde»

- I: Danmarks Melodibog. B. 1. København, W. Hansen, [19–], nr. 40, 44

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 5, 4

- Iland og ombord i Orkan

- «Det gamle Norges Løve skuer (Gøthaleion)», se: Norges Løve

- «Dig elskte Frankrig o.s.v.»

- Glück, Johann Ludwig Friedrich (1793–1840): Bertrands Abschied

- I: Volksthümliche Lieder der Deutschen im 18. und 19. Jahrhundert. Franz Magnus Böhme. Hildesheim, Olms, 1970 (opptrykk av originalutgave Breitkopf & Härtel, 1895), nr. 95, 80

- Den ærefulde Fattigdom

- Det trefarvede Flags Frelse

- «Dybt i Havet osv.»

- Kuhlau, Friedrich (1786–1832): Elverhøj, «Romance»

- I: Danmarks Melodibog. B. 5. København, W. Hansen, [19–], nr. 69, 84

- National-Divertissement. En Bonde (i Skaansk Dragt)

- Romance efter skotten Derwent Conways Udsagn oversat fra «Høinorskt»

- «Ecce quam bonum», se: «Ja ved en Bolle Punsch»

- «Egen Mel.»

- Kaperfører Knud Ellingsens Vise

- «Egen Melodi»

- Skildvagt-Nyn

- «Egen Melodi af Baron Roxendorff»

- Roxendorff, Carl Gustaf v. (1797–1838)

- Til Norges trefarvede Flag

- Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. II. I Lyceet

- «Egen Melodie», Lars Møller Ibsen (1786–1846)?

- Til Norges trefarvede Flag

- Elverhøj

- Kuhlau, Friedrich (1786–1832): Elverhøj

- «Chor af Bönder»

- Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

- «Romance»

- National-Divertissement. En Bonde (i Skaansk Dragt)

- Romance efter skotten Derwent Conways Udsagn oversat fra «Høinorskt»

- «[…] en bekjent Almuemelodi», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «En Sømand med et modigt Bryst»

- I: Selskabssange med Melodier. Niels Schiørring. Kiøbenhavn, Gyldendal og Prost, 1785, 1. hefte, nr. 14, 48–49

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 42, 36–37

- Asylbørnenes Sang

- Asylbørnenes Sang til sin Velgjører, Generalmajor Birch, paa Skjærsommerdagen 1841

- Norges Smaa til Kong Carl Johan. Paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844

- «En udsat Melodie», se: «Dig elskte Frankrig»

- «Engelsk Favoritmelodi», se: Folkemelodi, irsk, se: Rory O'Moore

- «Engelsk Opsang»: Have you been at Greenwich fair, / bonny Lady, Highland-Lady? / Have you seen a Lady there, / bonny Highland-Lady?»

- I: Henrik Wergeland og boktrykkerne av Didrik Arup Seip og Leiv Amundsen. Oslo, Oslo boktrykkerforening, 1958, 123: Faksimile av tittelblad på førsteutgave av Den engelske Lods.

- Variant av: Hieland Laddie (Will ye go to Inverness / Bonnie laddie, Hieland laddie?)

- I: The Scotish minstrel : A selection from the vocal melodies of Scotland […] by R.A. Smith. Vol. 1. Edinburgh, Purdie, [s.a.], 108

- Opsang for Briggen Regina (Kaptain P. Andersen) forhen Ostindiefarer

- Opsang for «Kristiania Paket»

- Søfolkene

- Fjeldeventyret

- Thrane, Waldemar (1790–1828): Fjeldeventyret

- «Chor af Bönder»

- Afsted! Ja afsted!

- Afsted over Hav

- «Venlige Morgen»

- Her, hvor i Alt

- «Saa kom og klink»

- Ja kom og klink og drik Bjerregaards Skaal!

- «Aagots Fjeldsang»

- Ve dig, Skjald! Det er din Død

- Vee! Nu maa den svarte Død

- Folkemelodi(?)

- Nils Justesen

- Folkemelodi, se: «Tyven, tyven»

- Folkemelodi, dansk

- Barne-Nytaarsønsker

- Folkemelodi, dansk («Kong Inge klæder sin Søster til Brud»)

- Norsk Krigssang

- Folkemelodi(?), fransk: «Fransk melodi»

- Se nøye skal du øyne

- Folkemelodi, irsk, se: Rory O'Moore og «Engelsk Favoritmelodi»

- Folkemelodi, islandsk

- Vintersang

- Folkemelodi, nordisk, se: «Skære, skære Havre»

- Folkemelodi, norsk (Setesdal) ved Olav Bjørgum (informant)

- Folkemelodi, norsk (Hardanger, Ulvik), nedtegnet av Olav Sande, se: folkemelodi til Den første Sommerfugl

- Den første Gang

- Folkemelodi, norsk (Hardanger, Ulvik), nedtegnet av Olav Sande

- Den første Sommerfugl

- Folkemelodi, norsk (Setesdal) ved Olav Bjørgum (informant)

- Eksamen i Religion

- Folkemelodi, norsk (Hardanger, Ulvik), nedtegnet av Olav Sande

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Folkemelodi, norsk (Sogn, Lavik o.fl.st.), nedtegnet av Olav Sande

- Egebladene

- Folkemelodi, norsk (Setesdal) ved Olav Bjørgum (informant)

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [2]. Stellas Digt.

- Folkemelodi, norsk (variant av «Håvard Hedde»), se: folkemelodi til Hunden

- Fluen

- Folkemelodi, norsk (Ytre Sogn, Eivindvik) nedtegnet av Olav Sande

- For Trykkefriheden

- Folkemelodi, norsk (Ytre Sogn) nedtegnet av Olav Sande

- Hjertet styrkes ved at lide

- Folkemelodi, norsk (variant av «Håvard Hedde»)

- Hunden

- Folkemelodi, norsk

- Hunden

- Folkemelodi, norsk («Kongen og Dronningen sidder ved Bord»)

- Historie. Norges Konger

- Folkemelodi, norsk («Ola Glomstulen»)

- Historie. Norges Konger

- Folkemelodi, norsk

- Historie. Norges Konger

- Folkemelodi, norsk (?) eller Elling, Catharinus (1858–1942)

- Kun dagligdags er al din Dont

- Folkemelodi, norsk («Sven Svane»)

- Norges Frihedsdag (17de Mai)

- Folkemelodi, norsk («Guro rid til ottesong»). Se også: Eivind Nordheim i komponistregisteret

- Norges Storthing

- Folkemelodi, norsk (Hardanger, Ulvik), nedtegnet av Olav Sande

- Norges Storthing

- Folkemelodi, norsk (Sogn, Aurland), nedtegnet av Olav Sande

- Norsk Krigssang

- Folkemelodi, norsk (Setesdal) ved Olav Bjørgum (informant)

- Omen accipio

- Folkemelodi, norsk (ikke identisk med «Skære, skære Havre»)

- Reenlighed eller Linerlen

- Folkemelodi, norsk (Ryfylke, Sand) nedtegnet av Olav Sande

- Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner»

- Folkemelodi, norsk

- Sommerfuglen

- Folkemelodi, norsk («Der stander en Jomfru»)

- Smaafuglene paa Juleneget

- Folkemelodi, norsk (Sogn, Jostedalen) nedtegnet av Olav Sande

- Tugthuusqvinden

- Folkemelodi, norsk, se: Hermodson

- Folkemelodi, norsk, se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- Folkemelodi, norsk, se: «Je tente paa Kjølsta i fjor»

- Folkemelodi, norsk, se: «Jæ sku au ha Löst taa gjifte mej, san»

- Folkemelodi, norsk, se: «Lykken vender sig ofte om»

- Folkemelodi/skillingsmelodi, norsk, se: Løytnant Lund

- Folkemelodi, norsk, se: «Markje grønas, Snjogen braane»

- Folkemelodi, norsk, se: «Stusle Søndagsqvellen»

- Folkemelodi, norsk, se: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- Folkemelodi, polsk

- Den pohlske Nationalsang

- Folkemelodier, skotske, tekst etter Robert Burns,

- se: Highland Mary

- se: John Anderson

- se: Mary Morison

- se: The auld man's winter thought

- Folkemelodi, skotsk («Efter en skotsk folkemelodi, B [=Behrens]»)

- Det gamle Aar

- Folkemelodi, skotsk («efter en skotsk Ballademelodie»)

- Minne-Slaget

- Folkemelodi, skotsk, se: «Engelsk Opsang»

- Folkemelodi, skotsk, se: The Douglas's Tragedy

- Folkemelodi, svensk

- Vuggevise

- Folkemelodi, svensk, se: «Ack Värmeland, du Sköna»

- Folkemelodi, svensk(?), se: «Melodi fra Skåne»

- Folkemelodi, svensk, se: «Ock liten Karin»

- Folkemelodi(?), svensk, se: «Svensk tone»

- Folkemelodi, tysk

- Smaaguttenes Nationalsang (Schediwy)

- Folkemelodi, tysk, se: «Als ich an einem Sommertag»

- Folkemelodi, tysk, se: «Im Wald und auf der Haide»

- Folkemelodi, tysk

- Sommerfuglen

- Folkemelodi, ungarsk

- Pattedyr

- Folkemelodi, shanty, se: Sacramento

- Folkemelodi, shanty, se: Capstan Shanty

- Folkemelodi, shanty, se: «Go Rowing»

- «For Norge Kjæmpers Fødeland»

- I: Norges melodier. Del 2. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 53, 76

- Bordsang paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag den 26. Januar 1843 i Det dramatiske Selskab i Christiania

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Det norske Folks Sorg over Kong Carl Johan og dets Hyldest til Kong Oscar

- Det stærke Ord

- For Fædrelandet

- Hvis Kongeviv! Du ei forsmaaer

- Ja Gud velsigne Carl Johan

- Nordmanna-Aanden ei opstod

- Normands-Sang

- Opstanden er den gamle Nor

- Sang (bestemt til Afsyngelse ved H.M. Kongens Overfart over Vormen Octbr. 1835)

- Smaaguttenes Nationalsang

- Ved Afsløringen af Christian Krohgs Støtte den 17de Mai 1833

- Ved Borgerfesten i Eidsvold 29de September

- «Gammel Dalvise», se: Svante Sture og Märtha Lejonhufwud

- «Gammel folkeregle», se: «Å, du tobakk»

- «Gammel Folkevise»

- National-Divertissement. En Bjergmand og en Sømand (Vexelsang)

- «Gammel Melodi»

- Smaagutternes Nationalsang

- Gid jeg var en Fugl!

- «Go Rowing»

- Opsang for «Kristiania Paket» (Kaptein Andersen)

- «God save o. s. v.», se: «Gud sign vår konge god»

- «God save the King», se: «Gud sign vår konge god»

- «Gubben Noah»

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans sånger nr 35

- 17de Mai 1843?

- Archiv-Vise

- Farvel til Norge

- Forsoningen

- Forsoningen II. Tilbagekomst

- Forsoningen III. Mødet

- Forsoningen V. Morgenen

- I det dramatiske Selskab

- Krig og Fred. Forqvæde i en Grotte

- Medecinerens Kjæreste

- Norges Fjelde

- Skinke- og Sylte-Vise

- Til en Pebersvend

- Til «Intelligenssedlernes» Faktor, Jensen, paa hans 63de Fødselsdag

- «Gud sign vår konge god»

- I: Norsk salmebok. [Oslo], Verbum, 1984, nr. 734

- For Kongen

- National-Divertissement. Chor (Omkring Kongens Buste)

- Hermodson (No heve eg stae deg)

- Norsk folkemelodi

- I: Ældre og nyere norske Fjeldmelodier. Samlede og bearbeidede for Pianoforte af Ludvig M. Lindeman. Faksimileutg. [Oslo], Universitetsforl., 1963, b. 2, nr. 371, 52

- Norsk Krigssang

- Highland Mary

- Skotsk folkemelodi

- I: The Minstrelsy of Scotland : 200 Scottish Songs […] arranged […] by Alfred Moffat. 2. ed. London, Augener, 1896, 278–79

- I: The scottish songs of Robert Burns : 40 complete songs. Collected, arranged and edited by John Loesberg. [S.l.], Ossian, 1994, 16–17

- Høiland-Mary

- «Hosstaaende norske Melodie»

- Bull, Ole (1810–1880): Air Norvégien

- Saa ganger nu ind i Fred og Ro

- «Hr. Sinklar o.s.v.», se: «Hr. Sinklar drog over salten hav»

- «Hr. Sinklar drog over salten hav»

- I: Norges melodier. Del 1. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 75, 104

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 15, 12–13

- Den norske Bondemand gaaer i Sved

- Hybenbusken

- Norsk Krigssang

- «Hr. Zinklar drog over o. s. v.», se: «Hr. Sinklar drog over salten hav»

- «Hvad mener Hr. Baronen vel & c.», se: «Ja ved en Bolle Punsch» (2. strofe)

- «Hvem vet hvor snart mitt liv skal ende»

- Neumark, Georg (1621–1681): «Wer weiss, wie nahe mir mein Ende»

- I: Norsk salmebok. [Oslo], Verbum, 1984, nr. 835

- Dorothea Andrea Gløersen, født Keilhau

- Peter Treschow-Hanson, Lærer ved Krigsskolen

- Til Sognepræst Hesselberg, paa hans Hustrus Begravelsesdag

- Ved Bankkasserer Peder Øvergaards Grav, den 27de Oktober 1841

- Ved Conrector Johan Auberts Begravelse

- Ved Kand. Jur. Just Hansens Grav

- Ved Pressefrihedens Død (1799)

- Ved Provst Finckenhagens Grav

- «Hvergang jeg vanker»

- Mel.: «Uti mitt bröst, ack hvilken smärta». Fra Kong Salomon og Jørgen Hattemager. Vaudeville i 1 Akt av Johan Ludvig Heiberg (1825)

- I: Den danske Vaudeville. 50 Sangspil […] redigeret af Erik Bøgh. 2. Bind. Kjøbenhavn, W. Hansen [s.a.] nr. V, 77

- Jeg har den Ære

- «Hvila vid denna källa», se: «Vila vid denna källa»

- «Hvo veed, hvor nær mig er min Ende», se: «Hvem vet hvor snart mitt liv skal ende»

- «Hvor ofte steg det et Suk fra Svalen», se: Gid jeg var en Fugl!

- «Hvor saare lidet vil der til»

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 3

- I: Sange og Rim for det norske Folk. […] af Ole Vig. Kristiania, Malling, 1854, nr. 123; melodibilag s. 75–76

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- «I Dalens Skjød en Hytte laae»

- I: Sange fra det danske Huus- og Selskabsliv i tidligere tid. […] Udsatte for Pianoforte af A.P. Berggreen. Del I. Kjøbenhavn, Reitzel, 1871, nr. 8, 12

- Asylbørnenes Sang til H.K.H. Arveprinds Carl Ludvig Eugen paa hans Fødselsdag den 3die Mai 1841

- «Ifjol jet e Jeiten o.s.v.», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «I fjor gjet'æ Gjeita», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «I fjor gjett'æ Gjeita o.s.v.», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «Ifjor jett'æ Jeita ti djupaste Dalom etc.», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «Ifjor gjæt'æ Gjeiten i djupaste Dalom», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «I fjor gjett' æ Jeita ti djupaste Dalom», se: «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- «I fjor gjætt' eg gjeitinn' i djupaste dalom»

- I: Norges melodier. Del 2. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 84, 116

- Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang»

- Den norske Almuestalsmand

- Farvel, gamle Rokken

- Hvad vil han i Byen? Hvor snart han kan glemme

- Lad-Hans

- Ragne Hallinggjentes Vise

- Valdersen Gudmund Johnsen Remmen til sin Kjereste Beritte Larsdatter Wangensteen

- «Im Wald und auf der Heide»

- Tysk folkemelodi. 1827. Jägerlied. Tillagt A. Kiefer/F.L. Gehrike

- I: Volksthümliche Lieder der Deutschen im 18. und 19. Jahrhundert. Franz Magnus Böhme. Hildesheim, Olms, 1970 (opptrykk av originalutgave Breitkopf & Härtel, 1895), nr. 589, 443

- Frihedssang den 17de Mai

- Jægersang

- Til Stockholm alle rulle

- «Ja ved en Bolle Punsch»

- Mel.: «Ecce quam bonum». Fra Kong Salomon og Jørgen Hattemager. Vaudeville i 1 Akt av Johan Ludvig Heiberg (1825)

- I: Den danske Vaudeville. 50 Sangspil […] redigeret af Erik Bøgh. 2. bind. Kjøbenhavn, W. Hansen [s.a.], nr. XI, 84

- Hvormeget dog en Tøddel gjør

- O hørte Du, der sidder Hans

- Velkommen Hjem, til Baronen

- «Je tente paa Kjølsta i fjor»

- Norsk folkemelodi

- I: Norges melodier. Del 1. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 93, 133

- Devegge-Hodne

- Forstædernes Klagesang over Kristiania

- «Jeg er en Jægersmand – Hali – Halo!», se: «Im Wald und auf der Heide»

- «Jeg er saa fro, jeg er saa glad»

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 69, 58

- Asylbørnenes Sang til Hds. K.H. Kronprindsessen, 14de Marts Høistsammes Fødselsdag

- «Jeg sätter ei Nöjet i konstigt System», se: «Man sätter ej nöjet i konstigt System»

- «Jeg tjente paa Kjølstad ifjor med megen Sorg og Møje», se: «Je tente paa Kjølsta i fjor»

- John Anderson

- Skotsk folkemelodi

- I: Engelske, skotske og irske folke-sange og melodier. Samlede og udsatte for pianoforte af A.P. Berggreen. 2. udg. Köbenhavn, Reitzels, 1862, 80

- I: The Scotish minstrel : A selection from the vocal melodies of Scotland […] by R.A. Smith. Vol. 1. Edinburgh, Purdie, [s.a.], 42

- I: The Songs of Scotland : adapted to their appropriate melodies […] by George Farquhar Graham. Vol. 1. Edinburgh, Wood, [s.a.], 128–29

- I: The Minstrelsy of Scotland : 200 Scottish Songs […arranged…] by Alfred Moffat. 2. ed. London, Augener & Co., 1896, 103

- John Anderson

- «Jæ sku au ha Löst taa gjifte mej, san»

- Norsk folkemelodi

- Frieras af Ungkarn te Gjentæ (Jæ sku au ha Löst taa gjifte mej, san)

- I: Ældre og nyere Norske Fjeldmelodier […] af Ludvig M. Lindeman. Faksimile av utg. fra 1853–1867. Oslo, Universitetsforlaget, 1963, nr. 24

- Frieras a ongkar'n te jentæ (Jæ sku au ha løst t'å jifte mei)

- I: Norsk visebok : norske vise- og sangtradisjoner gjennom 500 år. [Oslo], Aventura, 1993, 11–12

- Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n

- «Kjøre Veed og kjøre Vand», se: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- «Kong Kristian stod osv.», se: «Kong Kristian stod ved højen Mast»

- «Kong Kristian stod ved højen Mast»

- I: Danmarks Melodibog. B. 1. København, W. Hansen, [19–], nr. 162, 160

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 6, 4–5

- Velkommen hjem Robert Hornemann

- For Trykkefriheden

- «Kong Kristjan stod ved højen Mast», se: «Kong Kristian stod ved højen Mast»

- «Lad dadle Qvinderne Hvo vil & c.»

- Della Maria, Domenico (1768–1800): Fruentimmerhaderen «La dadle Kvinderne, hvo vil»

- I: Danmarks Melodibog. B.1. Kjøbenhavn & Leipzig, W. Hansen [s.a], nr. 167, 165

- Nei meer fornuftig er vor Søn

- «Lieut. Lunds vise», se: Løytnant Lund

- «Lille Clara bliv ei vred paa mig & c»

- Åhlström, Olof (1756–1835): «Lilla Clara, förebrå ej mig»

- I: Sange fra det danske Huus- og Selskabsliv i tidligere tid. […] Udsatte for Pianoforte af A.P. Berggreen. Del I. Kjøbenhavn, Reitzel, 1871, nr. 39, 47

- Asylbørnenes Sang den 1ste Marts 1839

- «Lykken vender sig ofte om»

- Norsk folkemelodi

- Aksel og Valborg (De legte guldtavl ved breden bord). Refreng: «Men lykken vender sig ofte om»

- I: Ældre og nyere Norske Fjeldmelodier […] af Ludvig M. Lindeman. Faksimile av utg. fra 1853–1867. Oslo, Universitetsforlaget, 1963, nr. 36, 167 og 84 (= melodi til nr. 66 i Sange og Rim for det norske Folk. […] af Ole Vig. Kristiania, Malling, 1854)

- Vise om Syne-Martha paa Veitastrand i Sogn

- «Længje venta Laurdagsqvellen», se: «Stusle Sundags Kvellen»

- «Længje venta Lourdagsqvællen o. s. v.», se: «Stusle Sundags Kvellen»

- Løytnant Lund

- Norsk folkemelodi/skillingsvise.

- I: Syng som folk: folkelig songtradisjon frå Romsdal. Redigert av Arild Hoksnes og Marit Rekdal. Molde, Romsdal Sogelag, 1984, 93

- Af Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere

- Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven

- «Malebrok er død i Krigen», se Mallebrok

- Mallebrok

- I: Alle tiders soldatersange. Torkel F. Daneskjald. Egtved, Edition Egtved, 1988, 172–73

- I: Folkets Sangbog. […] N.K. Madsen-Stensgaard. Kjøbenhavn, W. Hansen, nr. 564, 561–562.

- Ny vise om Ole Pedersen Høilands sidste mærkelige Undvigelse fra Agershuus Fæstning Natten til den 17. September 1839

- «Man sätter ej nöjet i konstigt System»

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 80, 68–69

- «Innsendt»

- «Markje grønas, Snjogen braane, Fjeill bli bært taa Lauvespræt»

- Norsk folkemelodi

- I: Norges melodier. Del 2. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 110, 154

- Norges Storthing

- Tel den venast gjente i Hallingdal

- Mary Morison

- Skotsk folkemelodi

- I: The Minstrelsy of Scotland : 200 Scottish Songs […] arranged […] by Alfred Moffat. 2. ed. London, Augener, 1896, 164–65

- Mary Morison

- «Mel. af Weyse (Ode til Uskyldigheden)»

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): Ode til Uskyldigheden

- I: Fem og tyve Sange […] af C. Borchorst. 2. opl. København, Udgiverens Forl., 1838, nr. 9, 16–17

- Sang ved Maadeholdsselskabets Høitid

- «Melodi af den ambrosianske Lovsang», se: « Store Gud vi lover deg»

- «Melodi fra Skåne» (= Svensk barnesang: «Det var en gang en liten pus»= Svensk folkemelodi: «Och jungfrun gick åt killan / källan»)

- I: Svenska folk-sånger och melodier. Samlede och satta för pianoforte af A.P. Berggreen. 2. udg. Köbenhavn, Reitzels, 1861, nr. 84, 103

- I: Melodier til H.K. Foosnæs og L. M. Bentsens Viser og Sange for Ungdommen […] af Ludv. M. Lindeman. Christiania, Lunds Forlag, 1873, nr. 341, 147

- Hunden

- Sommerfuglen

- «Mit fulde Glas og Sangens raske Toner»

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 35, 29

- For den norske Literatur

- Norges Løve

- Cronhamn, Johan Peter (1803–1875). Det gamla Göta lejon.

- I: Melodibog til Norske Sangbøker af Joh. D. Behrens. Kristiania, Eget Forlag, [1876], nr. 189, 144–45

- I: Sange og Rim for det norske Folk. […] af Ole Vig. Kristiania, Malling, 1854, nr. 123; melodibilag s. 42

- I: Sangsamling for norske Selskabskredse. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, nr. 8, 17–18. Noe variert

- I: Norges melodier. Del 2. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 29, 40–41

- Paa Kong Carl Johans Begravelsesdag

- «O du Tobak! o du Tobak!», se: «Å, du tobakk»

- «O Hellig Ånd, kom til oss ned»

- Nicolai, Philipp (1556–1608): «Wie schön leuchtet der Morgenstern»

- I: Norsk salmebok. [Oslo], Verbum, 1984, nr. 547

- Eugenia-Stiftelsens Pleiebørn til Stifterinden fru Maria Schandorff paa hendes Fødselsdag den 22de Januar 1835

- Syttende-Mai-Psalme for en Skole-Ungdom

- Syttende-Mais-Psalme [Claus Pavels?]

- «O Nora, jeg drikker din Skaal i en Dram»

- Med en Femtidalerseddel (Impromptu)

- «O Wärmeland, du skjønne osv.», se: «Ack Värmeland, du sköna»

- «Og kjøre Vatt'n og kjøre Ved», se: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- «Og kjøre Vand og kjøre Ved», se: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- «Og kjøre Ved og kjøre Vand etc.», se: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- «Ock liten Karin»

- Svensk folkemelodi

- Den graa Kappe

- Omen accipio

- «Op, Brødre, tager Glas i Haand»

- I: Visebog for norske Selskabskredse : indeholdende 550 Sange. Kristiania, Cappelen, 1851, 369–71. Uten noter

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

- «Pigerne (dandse i en Ring og synger til Kehraus'en)»

- Endelig, o endelig vi saae et Glimt af Dagen

- «Pyrenæermarschen (Hvi sove Frankrigs Helte hen?)»

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 57, 50–51

- Bannersang for Kristiania Borgerkorps

- «Paa det jevne! paa det jevne!», se: «Paa det jævne, paa det jævne!»

- «Paa det jævne, paa det jævne!»

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): «Paa den Dag Kong Kristians Øje»

- I: Danmarks Melodibog : 1500 danske Sange for Piano med underlagt Text. 5. Del. København, W. Hansen, [s.a.], nr. 230, 287

- Norges Storthing

- Rory O'Moore, se: Mel.: «Engelsk Favoritmelodi» og Folkemelodi, irsk

- Irsk folkemelodi (trolig; arrangert av Samuel Lover (1797–1868), forfatter av balladen Rory O'Moore som senere ble roman og popluært drama, 1837)

- Young Rory O'More. Rory O'More

- I: The Minstrelsy of Ireland. 206 Irish Songs […] by Alfred Moffat. 4. ed. London, Augener, [1897?], 336–37

- I: Lyra. Et musikalsk Maanedsskrift for Piano-Forte, Tredie Aargang, Tolvte Hefte. Kristiania, Edv. Winther, [1838, desember], 2–4

- Damen med Harpen

- De to Elskerinder

- Sacramento

- Folkemelodi, shanty

- Syttende Mai-Vise

- «Sangen er sat efter en skotsk Ballademelodie» (Wergelands melodivalg og kommentar)

- Minne-Slaget

- «Skjære, skjære Havre», se: «Skære, skære Havre»

- «Sidste afsnit af: 'Skjære, skjære Havre'», se: «Skære, skære Havre»

- «Singsalli-joh-Opsangen», se: «Als ich an einem Sommertag»

- «Sinklars Vise», se: «Hr. Sinklar drog over salten hav»

- «Skære, skære Havre»

- I: Danmarks Melodibog. B. 2. København, W. Hansen, [19-], nr. 176, 223

- Endelig, o endelig vi saae et Glimt af Dagen

- Klem ham, kjære Venner

- Reenlighed eller Linerlen

- Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven

- «Spring, min snella ren!», se: «Spring min snälla ren»

- «Spring min snälla ren»

- Lapp-wisa av Frans Michael Franzén

- I: Wisbok innehållande walda swenska sånger jemte några norska och danska. Förra delen. Stockholm, Rumstedt, 1817, 94–95. Uten noter

- I: Enkla, melodiösa sångstycken för Alt- eller låg Sopran-röst, af åtskilliga Författare, med ett lätt Forte-Piano-accompagnement. Utgifna af Abr. Mankell. Stockholm, 1835, 2

- National-Divertissement. En Lap

- «Store Gud vi lover deg»

- «Grosser Gott, wir loben dich»

- Melodi 1774/1844: Lob- und Danklied [Nach dem Ambrosianischen Lobgesang]

- I: Volksthümliche Lieder der Deutschen im 18. und 19. Jahrhundert. Franz Magnus Böhme. Hildesheim, Olms, 1970 (opptrykk av originalutgave Breitkopf & Härtel, 1895), nr. 738, 567

- I: Norsk salmebok. [Oslo], Verbum, 1984, nr. 270

- Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. 1. Af Lycee-Medlemmer ved Graven

- «Stusle Søndagsqvellen»

- Norsk folkemelodi

- Skogmøte has Thorgjer Skjelle (Stusle Sundags Kvellen eingong för me va)

- I: Ældre og nyere Norske Fjeldmelodier […] af Ludvig M. Lindeman. Faksimile av utg. fra 1853–1867. Oslo, Universitetsforlaget, 1963, nr. 27, 18–19

- Brylluppet paa Styrheim

- Brylluppet paa Styri

- Her paa høie Fjeldet

- Valdrisen po Heimvægen

- Svante Sture och Märta Leijonhufvud

- Eggert, Joachim Nicolas (1779–1813): Svante [Sten] Sture och Märta Leijonhufvud (1812). Tekst: Per Adolf Granberg : Svante Sture och Märta Lejonhufvud. Dram i Fem Akter (1811). Partitur og stemmer i manuskript i Kungl. teaterns notebibliotek, Stockholm. Inngår i Kungl. teaterns eldre notesamling som er deponert i Statens musikbibliotek. (Kungl. teaterns deposition. Operetter S13)

- National-Divertissement. En Soldat (med Chor)

- National-Divertissement. En Morakarl

- «Svensk tone» (ikke identisk med folkemelodi, svensk)

- Vuggevise

- «Svøm trygt paa Nordhavs Bølge»

- Ibsen, Lars Møller (1786–1846): Flagsang for den norske Dampbaad Constitutionen

- Paa syttende Mai

- Leve syttende Mai! Sang til Constitutionsdagen

- «Svøm højt/trygt paa Codans Bølge», se: «Vift stolt paa Kodans Bølge»

- «Saa kom og klink o.s.v. Af Fjeldeventyret», se: Fjeldeventyret

- «Teucers Vise», se: «Der var engang en tapper Mand, som Teucer monne hedde»

- The auld man's winter thought

- Skotsk folkemelodi

- I: Dikt og songar. Andre samling. Robert Burns. Utval, […] ved Johannes Gjerdåker. Oslo, Samlaget, 1998, 140

- Den gamle Mand

- The Douglas Tragedy (Skotsk folkemelodi)

- I: The singing tradition of Child's popular ballads. Edited by Bertrand Harris Bronson. Princeton (N.J.), Princeton University Press, 1976, 28–29

- Lord Douglas's Sørgesang

- «Til Prindserne. Serenade efter opgiven svensk Musik»

- Farvel

- «Trad.» [= Bellman, Carl Michael: «Gubben Noah/Noach»], se: «Gubben Noah»

- «Trofasthed»

- I: Sangsamling for norske Selskabskredse. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, nr. 4, 10–12

- I: Sange for to lige Stemmer. Udgivne af L.M. Lindeman. H. 1. Christiania, [s.n.], Steens Officin, 1845, nr. 4, 5

- I: Sange og Rim for det norske Folk. […] af Ole Vig. Kristiania, Malling, 1854, nr. 263, s. 82 i melodibilag

- Sang for Briggen Clara Maria

- Sang i Studentersamfundet den 17de Mai

- «Tänk någon gång o. s. v.»

- Montgomery-Gyllenhaal, Mathilda (1796–1863): Afskeds önskan

- Sånger med accompagnement för Pianoforte […] af Mathilde Montgomery. Stockholm, [1833], 8–9

- I: Vore Bedsteforældres Sange. Kjøbenhavn, Det nordiske Forl., 1897, 135

- Paa en lykkelig Moders Geburtsdag. 3die Juni 1842

- Ved Overlærer Ulrik Wilhelm Møllers og hans Hustrues Sølvbryllup 5te November 1843

- «Tyven, tyven»

- Folkemelodi

- Pattedyr

- «Ung Adelsteen paa Thinget stod»

- Schulz, Johann Abraham Peter (1747–1800). Ung Adelstens Kaaring

- I: Folkets Sangbog. […] N.K. Madsen-Stensgaard. Kjøbenhavn, W. Hansen, nr. 150, 139–40

- I: Viser og Sange med Accompagnement af Pianoforte. […] af Lars Roverud. Christiania, trykt af Udgiveren, 1819, nr. 11, 9

- I: Danmarks Melodibog. B.1. Kjøbenhavn & Leipzig, W. Hansen [s.a], nr. 278, 270

- Det frigjorte norske Unions- og Orlogs-Flag

- For Ret og Sandhed! Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog

- National-Divertissement. En Normand

- «Ved Galiæerhavets Bred»

- Baagø(e), Peder Gerhardt (1829–1907)

- Kun dagligdags er al din Dont

- «Vift stolt paa Kodans Bølge» (= «At far min kunde gjera»)

- Bay, (David Vilhelm) Rudolph (1791–1856)

- I: Danmarks Melodibog. B. 1. København, W. Hansen, [19-], nr. 288, 281

- Egebladene

- For Gustav Kombst og Georg Fein!

- Fordums Venner. Ballade

- Leve syttende Mai! Sang til Constitutionsdagen

- Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner»

- Til Mjøs-Dampbaaden «Jernbarden»

- Velkommen, Georg Fein!

- «Vil du være stærk og fri, pres de røde Druer o. s. v.»

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): Ludlams Hule, «Vil du være stærk og fri» (=«Norafjeld med Jøkkelblaa»)

- I: Sangsamling for norske Selskabskredse. Christiania, Guldberg & Dzwonkowski, 1840, hefte 2, nr. 32, 181 (se nr. 18, s. 35)

- Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842): Af «Ludlams Hule»

- I: Folkets Sangbog. […] N.K. Madsen-Stensgaard. Kjøbenhavn, W. Hansen, nr. 707, 727

- Medicinerens Troesbekjendelse

- «Vila vid denna källa»

- Bellman, Carl Michael (1740–1795): Fredmans Epistel nr. 82

- Hjerta! Du lilla, ömma!

- «Visen med Omqvædet: Aa ta' mig Fa'n o. s. v.», se: «Hvergang jeg vanker»

- «Vor Gud han er saa fast en Borg», se: «Vår Gud han er så fast en borg»

- «Vår Gud han er så fast en borg»

- Luther, Martin (1483–1546): «Ein feste Burg ist unser Gott»

- I: Norsk salmebok. [Oslo], Verbum, 1984, nr. 295

- Habakuk

- «Å, du tobakk»

- «Gammel folkeregle»

- I: Den gule store viseboka. Redaksjon: Thorbjørn Egner, Yukon Gjelseth, Alf Prøysen og Kåre Siem. [Oslo], Cappelen, 2003, 295–96

- Vort Sprog er armt

- «Aa aldrig meer vil jeg gifte mig sa'n», se: «Jæ sku au ha Löst taa gjifte mej, san»

- «Aa kjøre Ve aa kjøre Vatn», se: «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- «Aa kjøre vatten aa kjøre ve'»

- Norsk folkemelodi

- I: Norges melodier. Del 1. Oslo, Norsk musikforl., [19–], nr. 1, 3

- Gid Norge leve

- Hvor maa du ikke

- Saamangen Daare over Havet hen

- Thor Hallings aa ho Bergits Attekomst fraa Kristian. Hallingvise om Bymoderne

- Vintervise for Tjømingene

- Æggedosisvise. 17de Mai 1840

- «Aagodts Sang i Fjeld-Eventyret», se: Fjeldeventyret, «Aagots Fjeldsang»

- «Aagots Vises Melodi», se: Fjeldeventyret, «Aagots Fjeldsang»

Komponister og arrangører

Adrian, Benedicte (f. 1963)

- Aftenbøn

Agnestig, Carl-Bertil (f. 1924)

- Sommerfuglen

Albertsen, Per Hjort (1919–2015), arr.

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

Alnæs, Eyvind (1872–1932)

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

- Steinbrytervisen

- «Vord lys!»

Alnæs, Eyvind (1872–1932), arr.

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

Anonymus

- Barnets Aasyn

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- List og Phlegma

- Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n

- Norsk Krigssang

- Omen accipio

- Smaaguttenes Nationalsang

- Sommerfuglen

- Steinbrytervisen

- Søfolkene

Anonymus = «Musiken af en norsk Student»

- Farvel til Alfred

- Romance af «Hytten» eller Kristjan 2den Afreise fra Norge

Anonymus = «Musiken af».[intet navn, bare en tegnet krans]

- Sjørøversang (af Victor Hugo)

Anonymus =«Svensk tone»

- Vuggevise

Anonymus = «Salmemelodi fra 1569»

- Kun dagligdags er al din Dont

Anonymus, arr.

- Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven

Arne, Thomas Augustine (1710–78)

- Rule Britannia!

Bach, J. O. (1844–1918)

- Pattedyr

Baden, Conrad (1908–89)

- Barnet og «Børnevennen»

- Godnat

- Morgensang

- Sommerfuglen

Bangert, Emilius (1883–1962)

- Kun dagligdags er al din Dont

Bay, (David Vilhelm) Rudolph (1791–1856)

- Egebladene

- For Gustav Kombst og Georg Fein!

- Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner»

- Til Mjøs-Dampbaaden «Jernbarden»

Beck, Thomas (1899–1963)

- Asylbørnenes Sang til sin Velgjører, Generalmajor Birch, paa Skjærsommerdagen 1841

- Barne-Nytaarsønsker

- Barnepræken

- Barnet og «Børnevennen»

- Dompapen

- Eksamen i Religion

- Fattigmand

- Godnat

- Jætergutten

- Kun dagligdags er al din Dont

- Moderen

- Reenlighed eller Linerlen

- Smaaguttenes Nationalsang

Beck, Thomas (1899–1963), arr.

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Hunden

Behrens, Johan Diederich (1820–90)

- Smaafuglene paa Juleneget

Behrens, Johan Diederich (1820–90), arr.

- Den pohlske Nationalsang

- Her, hvor i Alt

- Norges Storthing

- Smaaguttenes Nationalsang

Bellman, Carl Michael (1740–95)

- Archiv-Vise

- Farvel til Norge

- Forsoningen

- Hjerta! Du lilla, ömma!

- Til en Pebersvend

- I det dramatiske Selskab

- Krig og Fred. Forqvæde i en Grotte

- Medecinerens Kjæreste

- Morgenen

- Mødet

- Norges Fjelde

- Skinke- og Sylte-Vise

- Til en Pebersvend

- Til «Intelligenssedlernes» Faktor, Jensen, paa hans 63de Fødselsdag

Berg, B.C. (–)

- Til Norges trefarvede Flag

Bergrud, Gunleik (f. 1942), arr.

- Den første Sommerfugl

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [1] (Digteren)

Beyer, Frants (1851–1918)

- Godnat

Bjerregaard, Henrik Anker (1792–1842)

- Foraarsvise

Bjørgum, Olav (f. 1934), informant

- Den første Gang

- Eksamen i Religion

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya. [2] (Huldra)

- Omen accipio

Blom, Christian (1782–1861)

- Frants Henrik Aubert, Ingenieurkapitain ved Horten

Bohlmann, Georg Carl (1838–1920)

- Det første Haandtryk

- Serenade

Boom, Johan van (1807–72)

- En finsk Bondepiges Sang

Breidenstein, H. K. (–)

- Skildtvagt-Nyn

Brej(i)by, Ole (f. 1852)

- Kun dagligdags er al din Dont

Bremnes, Lars (f. 1964)

- Morgensang

Brøgger, C. (–)

- De hvilende Jægere

Bull, Ole (1810–80)

- Afsted over Hav!

- Fjeldstuen

- Her, hvor i Alt

- Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

- Saa ganger nu ind i Fred og Ro

Bøhn, Ole (1803–83)

- Til Høiheds Throne, Frydens Hjem, til Sandheds Himmel klar

- Vormens og Glommens Samstevne

Baagø(e), Peder Gerhardt (1829–1907)

- Kun dagligdags er al din Dont

Conradi, Johan Gottfried (1820–90), arr.

- Gangspilvise om Briggen «Jonas Anton Hjelm»

- Norsk Krigssang

Cronhamn, Johan Peter (1803–75)

- Paa Kong Carl Johans Begravelsesdag

Crusell, Bernard (1775–1838)

- Norges Storthing

Dahl, Emma (1819–96)

- I Barnekammeret ved Carl Johans Død

- Schillers Punsch-Sang for Norden

Dedekam, Sophie (1820–94)

- Hvor ofte skal Gud takkes

Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

- Den første Gang

- Den første Sommerfugl

- Det første Haandtryk

- Juleaftenen

- Kysset

- Med en Bouqvet

Egeberg, Frederikke (1815–61)

- Barnet og «Børnevennen»

- Moderens Korstegn over Barnet

- Reenlighed eller Linerlen

- Til min Gyldenlak

Eggen, Erik (1877–1957)

- Til min Gyldenlak

Eggert, Joachim Nicolas (1779–1813)

- National-Divertissement. En Soldat (med Chor)

- National-Divertissement. En Morakarl

Eggum, Kjersti Østnes (f. 1964), arr.

- Sommerfuglen

Elling, Catharinus (1858–1942)

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [3] (Hans Ven)

- Kun dagligdags er al din Dont

- Vuggevise

Eriksen, Reidar (–), arr.

- Til min Gyldenlak

Eskesen, Morten (1826–1913)

- Efter Tidens Leilighed

Fabricius, Jakob (1840–1919)

- Aftenbøn

- Sommerfuglen

Formoe, Terje (f. 1949)

- De tre Par og den Ene

Frijs, Emil (1886–?)

- Til min Gyldenlak

Gaathaug, Morten (f. 1955)

- Gamle Adrians Blomsterbed

Gehrike, F.L. (–)?

- Jægersang

- Til Stockholm alle rulle

Glück, Johann Ludwig Friedrich (1793–1840)

- Den ærefulde Fattigdom

- Det trefarvede Flags Frelse

Grieg, Edvard (1843–1907)

- Norsk Krigssang

Groven, Eivind (1901–77)

- Anden Nat paa Hospitalet

- Barnets Aasyn

- Efter Tidens Leilighed

- Hil! kommer, kommer! op til Zion gaaer

- Moderens Korstegn over Barnet

- Mulig Forvexling

- På Hospitalet, om Natten

- Paa Sygelejet

- Serenade

- Sommerfuglen

- Til min Gyldenlak

- Til Sylvan

Grøndahl, Agathe Backer (1847–1907)

- Aftenbøn

Gunneng, Edvard (1883–1974)

- Kun dagligdags er al din Dont

Gyllenhaal, Mathilda (1796–1863)

- Paa en lykkelig Moders Geburtsdag. 3die Juni 1842

- Ved Overlærer Ulrik Wilhelm Møllers og hans Hustrues Sølvbryllup 5te November 1843

Habbestad, Kjell (f. 1955)

- De Tre

- Skabelsen, Mennesket og Messias

Hagen, Guren (f. 1959)

- På Hospitalet, om Natten

Hagen, Sofus Albert Emil (1842–1929), arr.

- Søfolkene

Halse, Kristian (1858–1939), arr.

- Kun dagligdags er al din dont

Haslerud, Christian (1834–1921)

- For den norske Literatur

- Smaafuglene paa Juleneget

Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

- Carl Johan

- Den første Gang

- Den første Sommerfugl

- Det befriede Europa

- Det første Haandtryk

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya. [1] (Digteren)

- Kongens Ankomst

- Paa Sygelejet

- Skabelsen, Mennesket og Messias (Hvad Mennesket veed, bør troe og gjøre; Napoleon; Skabelsen, Mennesket og Messias)

- Spaniolen paa Havet

- Til min Gyldenlak

Hauger, Kristian (1905–77)

- Godnat

Haydn, Joseph (1732–1809)

- Norges Storthing

Hegstad, Arnulf (f. 1926)

- Efter Tidens Leilighed

Heiberg, Johanne Louise (1821–90)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

Helldén, Daniel (1917–98), arr.

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

Hernes, Kristian (f. 1976)

- Den første Gang

- Den første Sommerfugl

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Min lille Kanin

Hilde, Theodor (1836–1904)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Norges Storthing

Hoff, Erik (1832–94)

- Smaaguttenes Nationalsang

Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

- Barne-Nytaarsønsker

- De tre Par og den Ene

- Der voxer paa min Odelsbund

- Dompapen

- Edderkoppen

- Hugormen

- Hunden

- Hvor ofte skal Gud takkes

- Jeg selv

- Katten

- Pattedyr

- Reenlighed eller Linerlen

- Synder, slaar dit Hjerte haardt

- Veirhanen og Maaltrosten

- Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven

- Vuggevise

Holst, Elling Bolt (1849–1915)

- Den første Sommerfugl

Hurum, Alf (1882–1972)

- Til min Gyldenlak

Høie (Gundersen), Karen (f. 1952)

- Morgensang

Haarklou, Johannes (1847-1925)

- Hør Røsten raaber i Ørken: bereder Herren Vei!

- Mennesket

- Se Rummets bugnende Bug har atter

Ibsen, Lars Møller (1786–1846)

- Leve syttende Mai!. Sang til Constitutionsdagen

- Paa syttende Mai

- Til Norges trefarvede Flag

Jacobsen, Morten (f. 1952) nedtegner

- Den første gang

- Eksamen i Religion

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [2] (Huldra)

- Omen accipio

Johansen, David Monrad (1888–1974)

- For Trykkefriheden

Jørgensen, Jørgen (–)

- Egebladene

Jøsvold, Peter O. (1865–1952), arr.

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

Kapstad, Egil (1940–2017)

- Auktion over «Grotten»

- Den første Omfavnelse

- Den første Sommerfugl

- Følg Kaldet

- Georg Frederik von Krogh

- Mig selv

- Paa Sygelejet

- Sognefjorden

- Tiedemans Petum

- Til Foraaret

Kiefer, August (–)? (kan være F.L. Gehrike)?

- Jægersang

- Til Stockholm alle rulle

Kjeldaas, Arnljot (1916–97)

- Følg Kaldet

Kjerulf, Halfdan (1815–68)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Norges Fjelde

- Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang»

- Sagvise

- Søkadetterne i land

Kleiberg, Ståle (f. 1958)

- Efter Tidens Leilighed

- Til min Gyldenlak

Klein, Bernhard Joseph (1793–1832)

- Norges Storthing

Klewe, Andreas (1832–1903)

- Den første Sommerfugl

Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

- Beinaelven (paa Drammensbroen, 23de Februar 1840)

- Blomsten

- Den Elskte

- Den første Gang

- Den første Omfavnelse

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Elisa had mig ei, fordi

- Et gammelnorskt Herresæde

- Fantasi

- Fordums Venner. Ballade (Henr. Wergeland til Ludvig Daa)

- Fødselsdagen

- Henrik Wergeland til den døde Peter Krefting, hans Ven

- Her, hvor i Alt

- Hjemme

- Jægersang

- Kjærlighed og Nød

- Kunstrytteren (Alexander Gauthier)

- Ludvig Mariboe

- Med en Bouqvet

- Norges Frihedsdag

- Omen accipio

- Pigen paa Anatomikammeret

- Paa en lykkelig Moders Geburtsdag. 3die Juni 1842

- Robert Major

- Serenade

- Smukke Skyer

- Til en Slavedømt

- Til en ung Pige

- Til Erling

- Til Sylvan

- Tugthuusqvinden (Fattigfolksbarn)

- Ved en til sin Odel hjemvendende Sjøguts Confirmation

Koppang, Ole (1842–1934)

- Aftenbøn

Koppang, Ole (1842–1934), arr.

- Den pohlske Nationalsang

Kristoffersen, Dag (1904–86), arr.

- Opsang for Brasiliefareren, Briggen Preciosa

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

Kuhlau, Friedrich (1786–1832)

- Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

- National-Divertissement. En Bonde

- Romance efter skotten Derwent Conways udsagn oversat fra «Høinorskt»

Kunzen, Friedrich Ludwig Emilius (1761–1817)

- «Vord lys!»

Kvam, Terje (f. 1944)

- Synder, slaar ditt Hjerte haardt

Kvandal, Johan (1919–99)

- Efter Tidens Leilighed

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [1] (Digteren)

- For Trykkefriheden

- Godmorgen

- Kongens Skaal i Champagner

- Til min Gyldenlak

- Ved Mjøsen

Kaada, John Erik (f. 1975)

- Den smukke Familie

Lammers, Thorvald (1841–1922)

- Cæsaris

- Jægersang

- Men Alle, som paa Jord min Faders Villie gjøre

- Ved Digteren, Højesteretsassessor, Henrik Anker Bjerregaards Grav, den 14de April 1842

Langballe, P.C. (–1896)

- Det trefarvede Flags Frelse

- Dronningen

- Kongen af Spanien

- Kongen og Dronningens Geniuser

- Spaniolen paa Havet

- Spaniolen paa Heden

- Spaniolen under Fannarauken

- Spaniolen vansmægtende

- Spaniolen ved sin Vens Dør

- Søkadetterne iland

- Velgaaende af Tønsberg

Lasson, Nils Quist (1836–76)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Her, hvor i Alt

Lasson, Peder Carl (1859–83)

- Godnat

Lehmann, Frederikke Barth (1819–1904)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

Lehmann, Theodor (1847–?)

- Den første Sommerfugl

Lemming, Fredrik Carl (1782–1846)

- Cantate Afsjungen i Det norske Studentersamfund den 27de November 1826

Lillebjerka, Sigmund (1931–2015)

- Edderkoppen

- Iland og ombord i Orkan

- Omen accipio

Lindblad, Otto (1809–1864)

- Til Norges trefarvede Flag

Lindeman, Just Riddervold (1822–94)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

Lindeman, Ludvig Mathias (1812–87)

- [Den gamle Mand]

- Kun dagligdags er al din Dont

- Norges Frihedsdag

- Historie. Norges Konger

- Norges Storthing

- Norsk Krigssang

- Reenlighed eller Linerlen

- Skildtvagt-Nyn

- Smaaguttenes Nationalsang

- Sommerfuglen

- Til min Gyldenlak

- Vuggevise

Lindeman, Ludvig Mathias (1812–87), arr.

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Hollandsk Nationalsang

- Hunden

- Norges Konger

- Norges Storthing

- Reenlighed eller Linerlen

- Smaafuglene paa Juleneget

- Sommerfuglen

- Saamangen Daare over Havet hen

- Til Norges trefarvede Flag

- Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven

- Vormens og Glommens Samstevne

Lindeman, Peter (1858–1930)

- Aftenbøn

- Gid Norge leve

Lisle, Claude Joseph Rouget de (1760–1836)

- Den norske Marseillaner

Lunde, Johan Backer (1874–1958)

- Til min Gyldenlak

Luther, Martin (1483–1546)

- Habakuk

- Herman Ruge, Expeditionssekretær, Ridder af kongelig svensk Nordstjerneorden

Lübbert, Otto (1828–64)

- Frihedssang den 17de Mai

Lystrup, Geirr (f. 1949)

- Helgø (Reiseskizze)

Manneråk, Alfred (1902–95)

- Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven

Millard, Virtue (–)

- Skotlænderen i Indien

Mo, Hans Mathias (1835–1920)

- Aftenbøn

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Godnat

Mo, Hans Mathias (1835–1920), arr.

- Smaaguttenes Nationalsang

Mortensen, Rasmus (1894–1942)

- Til min Gyldenlak

Mozart, Wolfgang Amadeus (1756–91)

- Edderkoppen

Muth-Rasmussen, Paul Diderich (1806–55)

- Campbellerne eller den hjemkomne Søn

Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

- Aftenbøn

- Den første Sommerfugl

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [1] (Digteren)

- Fattigmand

- Godnat

- Morgensang

- Tornekviste?

Neumark, Georg (1621–81)

- Til Sognepræst Hesselberg, paa hans Hustrus Begravelsesdag

- Ved Pressefrihedens Død (1799)

Nicolai, Philipp (1556–1608)

- Eugenia-Stiftelsens Pleiebørn til Stifterinden fru Maria Schandorff paa hendes Fødselsdag den 22de Januar 1835

- Syttende-Mai-Psalme for en Skole-Ungdom

- Syttende-Mai-Psalme [Claus Pavels?]

Nielsen, Carl (1865–1931)

- Fuglene

Nielsen, Emil (1877–1942), arr.

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

Nielsen, Ludvig (1906–2001)

- Kun dagligdags er al din Dont

Nielsen, Oscar (1845–1909?)

- Aftenbøn

- Godnat

Nordheim, Arne (1931–2010)

- Den første Sommerfugl

Nordheim, Eivind (1888–1970)

- Norges Storthing

Nordraak, Rikard (1842–66)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Sproglære

Nordraak-Feyling, Gudrun (1896–1984)

- Vuggevise

Nourrit, Adolphe (1802–39)

- Pariser-Hymnen

Okkenhaug, Paul (1908–75)

- Til min Gyldenlak

Olsen, Sparre (1903–84), arr.

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Sommerfuglen

- Til min Gyldenlak

Ottesen, Otter (1853–1937)?

- Pattedyr

Peyron, (Albertina Fredrika) Ika (1845–1922)

- Med en Bouqvet

Philipp, Bernard Eduard (1803–50)

- Steinbrytervisen

Pratté, Antoine Edouard (1799–1875)

- Napoleon paa St. Helena

- Norges Storthing

- Torquato Tassos Død

- Ved Digteren, Højesteretsassessor, Henrik Anker Bjerregaards Grav, den 14de April 1842

Prøis, Christin Grilstad (f. 1965)

- Sommerfuglen

Rasch, Charles Otto Simensen (1882–1947)

- Smaaguttenes Nationalsang

Ravnkilde, Niels (1823–90)

- En sangfuld Sommermorgen paa Skreya [2] (Huldra)

Reidarson, Per (1879–1954)

- Til min Gyldenlak

Reissiger, Friedrich August (1809–83)

- De norske Musketerer

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- For Trykkefriheden

- Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner»

- Saamangen Daare over Havet hen

Rietz, Julius (1812–77), arr.

- Gangspilvise om Briggen «Jonas Anton Hjelm»

Ring, Oluf (1884–1946)

- Søfolkene

Ring, Oluf (1884–1946), arr.

- Norges Fjelde

Risnes, Ulf (f. 1960)

- Min lille Kanin

- Pattedyr

Rogert, Ditlev Ludvig (1742–1813)

- For Trykkefriheden

Rostad, Georg Fredrik (1819–?)

- De hellig tre Kongers Reise

- Moderen

- Smaaguttenes Nationalsang

Roverud, Lars (1776–1850)

- For H.M. Kongen

- «Vord lys!»

Roxendorff, Carl Gustaf v. (1797–1838)

- Til Norges trefarvede Flag

- Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død. II. I Lyceet

Rung, Henrik (1807–71)

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

Røed, Ivar A[ndreas] (1900–76)

- Norges Storthing

Sande, Olav (1850–1927)

- Auktion over «Grotten»

- Elisa had mig ei, fordi

- For den norske Literatur

- Kun dagligdags er al din Dont

- Min Grav

- Omen accipio

- Sandhedens armée

- Skibbrudet

- Smukke Skyer

- Sognefjorden (a og b)

- Ve dig, Skjald! Det er din Død

Sande, Olav (1850–1927), nedtegner

- Den første Gang

- Den første Sommerfugl

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Egebladene

- For Trykkefriheden

- Hjertet styrkes ved at lide

- Norges Storthing

- Norsk Krigssang

- Sang for Skydeselskabet «Kristian August Venner»

- Tugthuusqvinden

Schartum, Johannes (1897–1964)

- Vuggevise

Schediwy, Ferdinand Giovanni (1804–77)

- Smaaguttenes Nationalsang

Schicht, Johann Gottfried (1753–1823)

- «Vord lys!»

Schjelderup, Gerhard (1859–1933)

- Med en Bouqvet

Schjelderup, Mon (1870–1934), arr.

- Hvor ofte skal Gud takkes

Schmuckert, Eduard (–)

- Kongens Skaal i Champagner

- Serenade. Efter det Tydske

Schram, Peter (1819–95)

- Godnat

- Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang»

Schütze, Alfred Eduard (–), arr.

- Schillers Punsch-Sang for Norden

Schulz, Johann Abraham Peter (1747–1800)

- Det frigjorte norske Unions- og Orlogs-Flag

- For Ret og Sandhed! Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog

- National-Divertissement. En Normand

Schytte Jensen, Caroline (1848–1935)

- Godnat

Selmer, Johan (1844–1910)

- Smaaguttenes Nationalsang

Til min Gyldenlak

Selte, Rebekka (1890–1975)

- Sommerfuglen

- Vuggevise

Simonsen, Melvin (1901–96)

- Kun dagligdags er al din Dont

Sinding, Christian (1856–1941)

- De hellig tre Kongers Reise

- For Fædrelandet

Smith, Andrew (f. 1970)

- Til Foraaret

Solberg, Veslemøy (f. 1964)

- Vuggevise

Sperati, Paolo (1821–84), arr.

- Søkadetterne iland

Stang, Erika (1861–98)

- Kun dagligdags er al din Dont

Steen, Gunnar A. (f. 1950)

- Barnepræken

Stunz, Joseph Hartmann (1793–1826)

- Norges Storthing

Svendsen, Johan (1840–1911)

- Til min Gyldenlak

Svensen, Karl (1859–1932)

- Norges Storthing

- Reenlighed eller Linerlen

Söderman, Johan August (1832–76)

- Det første Haandtryk

- Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang»

- Søkadetterne iland

Søraas, Lars (1887–1976)

- Hunden

Thommessen, Mimi (1906–83)

- Hvor ofte skal Gud takkes

- Sommerfuglen

Thommessen, Olav Anton (f. 1946)

- Hersk, hersk over Dyret og Alt

Thommessen, Reidar (1889–1986)

- Sommerfuglen

Thomsen, Adolf (1852–1903)

- Norges Frihedsdag

Thoresen, Lasse (f. 1949)

- Stenen i Stefanens Pande

Thrane, Waldemar (1790–1828)

- Afsted over Hav!

- Afsted! Ja afsted!

- Her, hvor i Alt

- Ja kom og klink og drik Bjerregaards Skaal!

- Ve dig, Skjald! Det er din Død

- Vee! Nu maa den svarte Død

Tveit, Sigvald (f. 1945) arr.

- Aftenbøn

Udbye, Martin Andreas (1820–89)

- Afsted over Hav!

- Aftenbøn

- De hellig tre Kongers Reise

- De norske Musketerer

- Den første Sommerfugl

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- En af Byrons hebræiske Sange

- Gamle Dage

- Gid Norge leve

- Godnat

- Jeg saa ham. Han sad paa en flygende Hest

- Moderen

- Norsk Krigssang

- Skinke- og Sylte-Vise

- Smaaguttenes Nationalsang

- Steinbrytervisen

Udbye, Martin Andreas (1820–89), arr.

- John Anderson

- Norges Storthing

- Saamangen Daare over Havet hen

Ursin, Christopher/Kristoffer (1870–1920)?

- Den første Sommerfugl

Vedøe, Camilla (Camilla Wergeland [Vidø]) (1842–1900)

- Moderen

- Smaafuglene paa Juleneget

Vidø, Camilla

- Se: Vedøe, Camilla

Vogt, Herman (f. 1967)

- Gid jeg var en fugl

- Hvor ofte skal Gud takkes

- Sommerfuglen

- Til min Gyldenlak

Weber, Johann Rudolf (1819–75)

- Sommerfuglen

Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842)

- Medicinerens Troesbekjendelse

- Norges Storthing

- Sang ved Maadeholdsselskabets Høitid

Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–63)

- Himmelske Maane! Du, som forsoner

- Ja, mens mit Hjerte, stort og fuldt

- Sommerfuglen

- Til Foraaret

- Til min Gyldenlak

Wilms, Johann Wilhelm (1772–1847)

- Hollandsk Nationalsang

Winter-Hjelm, Otto (1837–1931), arr.

- Det er min Sjel en frydfuld Trang

- Sidste Reis. Sjømands-Vise

Waaler, Fredrikke Amalie Holtermann Rynning (1865–1952)

- Aftenbøn

Ørbæk, Hans Børre (1909–79)

- Barnet og «Børnevennen»

Øydegard, Ola (1876–1947)

- Kun daglidags er al din dont

Åhlström, Olof (1756–1835)

- Asylbørnenes Sang den 1ste Marts 1839, tilegnet Dameforeningens nærværende og tilkommende Medlemmer

Noter

n1. skal være 27de

n2. Ikke sett, tapt?

n3. av Wergeland?

n4. [Claus Pavels?]

Musikk til Henrik Wergelands dikterverker er lastet ned gratis fra bokselskap.no

Table of Contents

Forord

Innledning

Henrik Wergeland gjennom toner

Bakgrunn

Beskrivelse

Begrensninger

Hovedregister

17de Mai 1843

Adams Sejersang over Løven

Af Lycee-Medlemmer ved Graven

Af Ola Graaguts nye Vise om Ola Høiland med Mere

Afsted over Hav!

Afsted! Ja afsted!

Aftenbøn

Ammens Uhr

Anden Nat paa Hospitalet

Archiv-Vise

Asylbørnenes Sang

Asylbørnenes Sang den 1ste Marts 1839, tilegnet Dameforeningens nærværende og tilkommende Medlemmer

Asylbørnenes Sang til H.K.H. Arveprinds Carl Ludvig Eugen paa hans Fødselsdag den 3die Mai 1841

Asylbørnenes Sang til Hds. K.H. Kronprindsessen, 14de Marts Høistsammes Fødselsdag

Asylbørnenes Sang til sin Velgjører, Generalmajor Birch, paa Skjærsommer-dagen 1841

Auktion over «Grotten»

Bannersang for Kristiania Borgerkorps

Barnemordersken. Sørgespil i fire Acter

Barne-Nytaarsønsker

Barnepræken

Barnet og «Børnevennen»

Barnets Aasyn med en Maanedsrose til en Moder

Beinaelven (paa Drammensbroen, 23de Februar 1840)

Blomsten

Blaamyra. Ballade, sjungen for Østerdalske Jægercorps og 1ste marscherende Bataillon af 2det throndhjemske Infanterieregiment

Bordsang paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag den 26. Januar 1843 i Det dramatiske Selskab i Christiania

Britten Derwent Conways (Sir Inglis') i det Engelske oversatte «norske Kjærlighedssang»

Brylluppet paa Styrheim

Brylluppet paa Styri

Brændevinet

Børnesange

Campbellerne eller Den hjemkomne Søn. Syngestykke i to Akter

Cantate afsjungen i Det norske Studentersamfund den 7den1 November 1826.

Carl Johan

Cæsaris

Damen med Harpen

De hellig tre Kongers Reise

De hvilende Jægere

De norske Musketerer

De to Elskerinder

De Tre

De tre Par og den Ene

Den Elskte

Den engelske Lods

Den fangne Bonde paa Agershuus

Den flittige, tarvelige, tilfredse Bonde

Den første Gang

Den første Omfavnelse

Den første Sommerfugl

Den gamle Mand (Af den skotske Folkedigter «Robert Burns»)

Den graa Kappe

Den norske Almuestalsmand

Den norske Bonde

Den norske Bondemand gaaer i Sved

Den norske Marseillaner. Syttende Mais-Sang 1834

Den pohlske Nationalsang (oversat af Henr. Wergeland)

Den smukke Familie

Den ærefulde Fattigdom

Der voxer paa min Odelsbund

Det befriede Europa

Det er min Sjel en frydfuld Trang

Det frigjorte norske Unions- og Orlogs-Flag

Det første Haandtryk

Det gamle Aar

Det norske Folks Sorg over Kong Carl Johan og dets Hyldest til Kong Oscar

Det stærke Ord

Det trefarvede Flags Frelse

Det var han Ola Høiland tog Natten til sin Ven

Devegge-Hodne

Digte. Første Ring

Digte. Anden Ring

Dompapen

Dorothea Andrea Gløersen, født Keilhau

Dronningen

Edderkoppen

Efter Tidens Leilighed

Efterspil til Fjeldeventyret

Egebladene

Elisa had mig ei, fordi

En af Byrons hebræiske Sange

En finsk Bondepiges Sang

En sangfuld Sommermorgen paa Skreya | [1]. Stellas Digt

En sangfuld Sommermorgen paa Skreya | [2]. Stellas Digt.

En sangfuld Sommermorgen paa Skreya | [3]. Stellas Digt.

Endelig, o endelig vi saae et Glimt af Dagen

Engelsk salt. Farce af Siful Sifadda.

Et gammelnorskt Herresæde

Eugenia-Stiftelsens Pleiebørn til Stifterinden fru Maria Schandorff paa hendes Fødselsdag den 22de Januar 1835

Evas Vuggesang

Examen i Religion

Fantasi

Farvel

Farvel, gamle Rokken!

Farvel til Alfred

Farvel til Norge

Fattigmand

Fingrene

Fjeldstuen

Fluen

For Børnene

For den norske Literatur

For Fædrelandet

For Gustav Kombst og Georg Fein!

For H.M. Kongen

For Kongen

For Ret og Sandhed! Hans Majestæt Kong Oscars Valgsprog. Folkevise af Henr. Wergeland

For Trykkefriheden

Fordums Venner. Ballade (Henr. Wergeland til Ludvig Daa)

Forsoningen. Et fantastisk Digt af J. H. Schmahr

Forstandsøvelser

Forstædernes Klagesang over Kristiania

Foraarsvise

Fra Dovrefjeld jeg Hilsning bær

Frants Henrik Aubert, Ingenieurkapitain ved Horten

Frihedssang den 17de Mai

Fuglene

Fødselsdagen

Følg Kaldet

Gamle Adrians Blomsterbed

Gamle Dage (af Burns)

Gangspilvise om Briggen «Jonas Anton Hjelm» 1839

Georg Frederik von Krogh

Gid jeg var en Fugl

Gid Norge leve

Glommens 17de Mais-Qvæde

Glædens Straale klar

Godmorgen (Til en botanisk Ven)

Godnat

Habakuk

Hassel-Nødder med og uden Kjerne, dog til Tidsfordriv, plukkede af min henvisnede Livs-Busk

Heisevise

Helgø (Reiseskizze)

Henrik Wergeland til den døde Peter Krefting, hans Ven

Her, hvor i Alt

Her paa høie Fjeldet

Herman Ruge, Expeditionssekretær, Ridder af kongelig svensk Nordstjerneorden

Hersk, hersk over Dyret og Alt

Hil, kommer, kommer! op til Zion gaaer

Himmelske Maane! Du, som forsoner

Historie. Norges Konger

Hjemme

Hjerta! Du lilla, ömma!

Hjertet styrkes ved at lide

Holdt nu, Lensmand, her maa vi puste

Hollandsk Nationalsang

Hugormen

Hunden

Hvad Mennesket veed, bør troe og gjøre. En Underviisningsbog for Sandhedens unge Venner af Henrik Wergeland : Cand. Theol. 1829

Hvad vil han i Byen? Hvor snart han kan glemme

Hvem banker nu saa silde paa?

Hvis Kongeviv! Du ei forsmaaer

Hvor Fosskallen spiller for Skov og Elve blaa

Hvor maa du ikke

Hvor ofte skal Gud takkes?

Hvormeget dog en Tøddel gjør?

Hybenbusken

Hymne til de for Friheden i Juli 1830 faldne Blodvidner af Victor Hugo

Hytten eller Kristian IIdens Afreise fra Norge

Høiland-Mary (Af Robert Burns)

Hør Røsten raaber i Ørken: bereder Herren Vei!

I Barnekammeret ved Carl Johans Død

I Dalerne boede, i Dalerne boer

I det dramatiske Selskab

I Lyceet

Iland og ombord i Orkan (efter det Engelske)

«Innsendt»

Irreparabile tempus

Ja Gud velsigne Carl Johan

Ja kom og klink og drik Bjerregaards Skaal

Ja, mens mit Hjerte, stort og fuldt

Jeg har den Ære

Jeg selv

Jeg saa Ham. Han sad paa en flygende Hest

John Anderson

Juleaftenen

Jægersang

Jætergutten

Jøden. Ni blomstrende Torneqviste

Jødinden. Elleve blomstrendeTornekviste

Kaperfører Knud Ellingsens Vise

Kast af hvor Bakken er for brat!

Katten

Kjærlighed og Nød

Klem ham, kjære Venner

Kong Carl Johan paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844

Kongen af Spanien

Kongen og Dronningens Geniuser

Kongens Ankomst

Kongens Skaal i Champagner

Krig og Fred. Forqvæde i en Grotte

Kun dagligdags er al din Dont

Kunstrytteren (Alexander Gauthier)

Kysset

Lad-Hans

Langeleiken, en Krands af Digtninger i Dølemaal

Lauren og Eegløv tag

Leve syttende Mai! Sang til Constitutionsdagen

List og Phlegma. Vaudeville i 1 Act af Angely oversat og omarbeidet af H. Wergeland

Lord Douglas's Sørgesang (The Douglas Tragedy)

Ludvig Mariboe

Mary Morison (Af den skotske Folkedigter Robert Burns)

Med en Bouqvet

Med en Femtidalerseddel (Impromptu)

Medecinerens Kjæreste. Sang (ved det medesinske Øvelsesselskabs Lag 12te Decbr. 1835)

Medecinerens Troesbekjendelse

Men Alle, som paa Jord min Faders Villie gjøre

Mennesket. Et Digt

Mig selv

Min Grav

Min lille Kanin

Minne-Slaget

Moderen

Moderens Korstegn over Barnet (Barnekammer-Julevise)

Morgenen

Morgensang

Mulig Forvexling

Mødet

Napoleon

Napoleon paa St. Helena. Declamatorium med Chor og fuldstemmigt Orchester. Ordene af C.A. Nicander, oversatte af H. Wergeland. Musikken af A.E. Pratté.

National-Divertissement paa Stockholms Theater, paa Hs. Majestæt Kongens Regjeringsjubileum den 6te Februar 1843

Naturhistorie

Nei aldrig mere skal fra denne Dag, sa'n

Nei meer fornuftig er vor Søn

Nils Justesen

Nordmanna-Aanden ei opstod

Norge i 1800 og 1836. Syttende Mai-Farce af Siful Sifadda, opført i Det norske Studentersamfund 17. Mai 1836

Norges Fjelde

Norges Frihedsdag (17de Mai)

Norges Konger

Norges Smaa til Kong Carl Johan. Paa hans ottiaarige Fødselsdag, den 26de Januar 1844

Norges Storthing

Normands-Sang

Norsk Kjærlighedssang

Norsk Krigssang

Ny Opsang for Briggen «Regina»

Ny vise om Ole Pedersen Høilands sidste mærkelige Undvigelse fra Agershuus Fæstning Natten til den 17. September 1839

O hørte Du, der sidder Hans

Og alle smaae Fugle i grønnende Lund

Omen accipio

Opsang for Brasiliefareren, Briggen Preciosa

Opsang for Briggen Regina (Kaptain P. Andersen) forhen Ostindiefarer

Opsang for Briggen «Resolution» af Fredrikshald (Fører: Kaptainlieutenant Grev Trampe)

Opsang for Frankrigfarere

Opsang for «Kristiania Paket» [1]

Opsang for «Kristiania Paket» [2] (Kaptein Andersen)

Opsang for Nantesfareren «Kommerceraad Clauson» af Fredrikshald

Opsang for Skonnerten Concordia af Kristianssand (Capt. Horup)

Opstanden er den gamle Nor

Papegøien, et Fastelavnsriis af Siful Sifadda

Pariser-Hymnen

Pattedyr

Peter Treschow-Hanson, Lærer ved Krigsskolen

Pigen paa Anatomikammeret

Poesier

Paa en lykkelig Moders Geburtsdag. 3die Juni 1842

Paa Hospitalet, om Natten

Paa Kong Carl Johans Begravelsesdag

Paa Sygelejet

Paa syttende Mai

Ragne Hallinggjentes Vise

Reenlighed eller Linerlen

Regning

Reidar Griotgardson

Rhigas nygræske Krigssang

Robert Major

Romance efter skotten Derwent Conways Udsagn oversat fra «Høinorskt»

Rule Britannia!

Sagvise

Sandhedens Armée

Sang (bestemt til Afsyngelse ved H.M. Kongens Overfart over Vormen Octbr. 1835)

Sang for Briggen Clara Maria

Sang for Skydeselskabet «Kristian Augusts Venner»

Sang i Studentersamfundet den 17de Mai

Sang ved Maadeholdsselskabets Høitid

Scene paa Christiania Theater paa hs. Maj. Kongens ottiaarige Fødselsdag, 26 Januar 1844

Schillers Punsch-Sang for Norden

Se Rummets bugnende Bug har atter

Selskabet «Kringla» eller «norske Almacks». Farce av Siful Sifadda

Serenade

Serenade. Efter det Tydske

Sidste Reis. Sjømands-Vise

Sjørøversang (af Victor Hugo)

Skabelsen, Mennesket og Messias

Skibbrudet

Skildvagt-Nyn

Skinke- og Sylte-Vise

Skotlænderen i Indien

Smaafuglene paa Juleneget

Smaaguttenes Nationalsang

Smukke Skyer

Sognefjorden

Soldaten han elsker sin Drot og sit Land

Sommerfuglen

Sorgens Skratt

Spaniolen. Et Digt

Spaniolen paa Havet

Spaniolen paa Heden

Spaniolen under Fannarauken

Spaniolen vansmægtende

Spaniolen ved sin Vens Dør

Sproglære

Steinbrytervisen

Stockholmsfareren. Syttende-Mai-Stykke af Siful Sifadda opført 17. Mai 1837 i Det norske Studentersamfund

Stockholmsfareren No. 2. Opera i tre Akter af Siful Sifadda.

Stumper

Svenske Bonden arved svenske Grunden

Svinger jeg Hamren i dybeste Schakt

Synder, slaar dit Hjerte haardt

Syttende Mai 1843

Syttende Mai-Vise

Syttende-Mai-Psalme

Syttende-Mai-Psalme for en Skole-Ungdom

Søfolkene

Søkadetterne iland

Saa ganger nu ind i Fred og Ro

Saamangen Daare over Havet hen

Tale ved en Borgerfest i Eidsvoll «til Forfædrenes Minde» af Henrik Wergeland

Tel den venast gjente i Hallingdal

Thor Hallings aa ho Bergits Attekomst fraa Kristian. Hallingvise om Bymoderne

Tiedemanns Petum (ved en Pibe Tobak efter et behageligt Budskab)

Til en Gran

Til en Pebersvend

Til en Slavedømt

Til en ung Pige

Til Erling

Til Foraaret

Til Høiheds Throne, Frydens Hjem, til Sandheds Himmel klar

Til «Intelligenssedlernes» Faktor, Jensen, paa hans 63de Fødselsdag (1ste Juledag 1843)

Til min Gyldenlak

Til Mjøs-Dampbaaden «Jernbarden»

Til Norges trefarvede Flag

Til Sognepræst Hesselberg, paa hans Hustrus Begravelsesdag

Til Stockholm alle rulle

Til Sylvan (en Botaniker)

Tilbagekomst

Tornekviste?

Torquato Tassos Død. Declamatorium med Musik af A. E. Pratté (Brudstykke af K. A. Nicander)

Trællende Bølge, hvor er du fød

Tugthuusqvinden (Fattigfolksbarn)

Valdersen Gudmund Johnsen Remmen til sin Kjereste Beritte Larsdatter Wangensteen. Ved sin Tilbakekomst fra Christiania i Januar 1843

Valdrisen po Heimvægen

Vallersen Gudmund Johnsen Remmen te Kjæresten sin Berit Larsdatter Wangensteen ve Heimætkome si ifraa Christan i Janvari Maane 1843

Ve dig, Skjald! Det er din Død

Ved Afsløringen af Christian Krohgs Støtte den 17de Mai 1833

Ved Bankkasserer Peder Øvergaards Grav, den 27de Oktober 1841

Ved Borgerfesten i Eidsvold 29de September

Ved Conrector Johan Auberts Begravelse

Ved Digteren, Højesteretsassessor, Henrik Anker Bjerregaards Grav, den 14de April 1842

Ved Dronning Desiderias Overfart over Vormsund

Ved en til sin Odel hjemvendende Sjøguts Confirmation

Ved Kand. Jur. Just Hansens Grav

Ved Lieutenant Carl Frederik Busch's Død

Ved Mjøsen

Ved Overlærer Ulrik Wilhelm Møllers og hans Hustrues Sølvbryllup 5te November 1843

Ved Pressefrihedens Død (1799)

Ved Provst Finckenhagens Grav

Vee! Nu maa den svarte Død

Veirhanen og Maaltrosten

Velgaaende af Tønsberg

Velkommen, Georg Fein!

Velkommen Hjem, til Baronen

Velkommen hjem Robert Hornemann

Venetianerne eller Venskab og Kjærlighed

Vesle-Hans'es Eventyr i Skoven. Børnevise om barnlig Kjærlighed

Vinterblommer i Barnekammeret. Original og fri oversat Samling for Børn Kra. 1840

Vintersang

Vintervise for Tjømingerne

Vinægers Fjeldeventyr af Siful Sifadda

Vise om Syne-Martha paa Veitastrand i Sogn

«Vord lys!» Cantate af Henrik Wergeland ved Højtideligheden i Vor Frelsers Kirke i Kristiania, 24de Juni 1840, i Anledning af Bogtrykkerkunstens Opfindelse

Vormens og Glommens samstevne

Vort Sprog er armt

Vuggevise. Om Sommeren skal vi synge

Æggedosisvise 17de mai 1840

Melodier

Komponister og arrangører

Adrian, Benedicte (f. 1963)

Agnestig, Carl-Bertil (f. 1924)

Albertsen, Per Hjort (1919–2015), arr.

Alnæs, Eyvind (1872–1932)

Alnæs, Eyvind (1872–1932), arr.

Anonymus

Anonymus = «Musiken af en norsk Student»

Anonymus = «Musiken af».[intet navn, bare en tegnet krans]

Anonymus =«Svensk tone»

Anonymus = «Salmemelodi fra 1569»

Anonymus, arr.

Arne, Thomas Augustine (1710–78)

Bach, J. O. (1844–1918)

Baden, Conrad (1908–89)

Bangert, Emilius (1883–1962)

Bay, (David Vilhelm) Rudolph (1791–1856)

Beck, Thomas (1899–1963)

Beck, Thomas (1899–1963), arr.

Behrens, Johan Diederich (1820–90)

Behrens, Johan Diederich (1820–90), arr.

Bellman, Carl Michael (1740–95)

Berg, B.C. (–)

Bergrud, Gunleik (f. 1942), arr.

Beyer, Frants (1851–1918)

Bjerregaard, Henrik Anker (1792–1842)

Bjørgum, Olav (f. 1934), informant

Blom, Christian (1782–1861)

Bohlmann, Georg Carl (1838–1920)

Boom, Johan van (1807–72)

Breidenstein, H. K. (–)

Brej(i)by, Ole (f. 1852)

Bremnes, Lars (f. 1964)

Brøgger, C. (–)

Bull, Ole (1810–80)

Bøhn, Ole (1803–83)

Baagø(e), Peder Gerhardt (1829–1907)

Conradi, Johan Gottfried (1820–90), arr.

Cronhamn, Johan Peter (1803–75)

Crusell, Bernard (1775–1838)

Dahl, Emma (1819–96)

Dedekam, Sophie (1820–94)

Dyrud, Torbjørn (f. 1974)

Egeberg, Frederikke (1815–61)

Eggen, Erik (1877–1957)

Eggert, Joachim Nicolas (1779–1813)

Eggum, Kjersti Østnes (f. 1964), arr.

Elling, Catharinus (1858–1942)

Eriksen, Reidar (–), arr.

Eskesen, Morten (1826–1913)

Fabricius, Jakob (1840–1919)

Formoe, Terje (f. 1949)

Frijs, Emil (1886–?)

Gaathaug, Morten (f. 1955)

Gehrike, F.L. (–)?

Glück, Johann Ludwig Friedrich (1793–1840)

Grieg, Edvard (1843–1907)

Groven, Eivind (1901–77)

Grøndahl, Agathe Backer (1847–1907)

Gunneng, Edvard (1883–1974)

Gyllenhaal, Mathilda (1796–1863)

Habbestad, Kjell (f. 1955)

Hagen, Guren (f. 1959)

Hagen, Sofus Albert Emil (1842–1929), arr.

Halse, Kristian (1858–1939), arr.

Haslerud, Christian (1834–1921)

Haugen, Knut Avenstroup (f. 1973)

Hauger, Kristian (1905–77)

Haydn, Joseph (1732–1809)

Hegstad, Arnulf (f. 1926)

Heiberg, Johanne Louise (1821–90)

Helldén, Daniel (1917–98), arr.

Hernes, Kristian (f. 1976)

Hilde, Theodor (1836–1904)

Hoff, Erik (1832–94)

Holmboe, Tone Groven (f. 1930)

Holst, Elling Bolt (1849–1915)

Hurum, Alf (1882–1972)

Høie (Gundersen), Karen (f. 1952)

Haarklou, Johannes (1847-1925)

Ibsen, Lars Møller (1786–1846)

Jacobsen, Morten (f. 1952) nedtegner

Johansen, David Monrad (1888–1974)

Jørgensen, Jørgen (–)

Jøsvold, Peter O. (1865–1952), arr.

Kapstad, Egil (1940–2017)

Kiefer, August (–)? (kan være F.L. Gehrike)?

Kjeldaas, Arnljot (1916–97)

Kjerulf, Halfdan (1815–68)

Kleiberg, Ståle (f. 1958)

Klein, Bernhard Joseph (1793–1832)

Klewe, Andreas (1832–1903)

Kolsrud, Sigurd (1888–1957)

Koppang, Ole (1842–1934)

Koppang, Ole (1842–1934), arr.

Kristoffersen, Dag (1904–86), arr.

Kuhlau, Friedrich (1786–1832)

Kunzen, Friedrich Ludwig Emilius (1761–1817)

Kvam, Terje (f. 1944)

Kvandal, Johan (1919–99)

Kaada, John Erik (f. 1975)

Lammers, Thorvald (1841–1922)

Langballe, P.C. (–1896)

Lasson, Nils Quist (1836–76)

Lasson, Peder Carl (1859–83)

Lehmann, Frederikke Barth (1819–1904)

Lehmann, Theodor (1847–?)

Lemming, Fredrik Carl (1782–1846)

Lillebjerka, Sigmund (1931–2015)

Lindblad, Otto (1809–1864)

Lindeman, Just Riddervold (1822–94)

Lindeman, Ludvig Mathias (1812–87)

Lindeman, Ludvig Mathias (1812–87), arr.

Lindeman, Peter (1858–1930)

Lisle, Claude Joseph Rouget de (1760–1836)

Lunde, Johan Backer (1874–1958)

Luther, Martin (1483–1546)

Lübbert, Otto (1828–64)

Lystrup, Geirr (f. 1949)

Manneråk, Alfred (1902–95)

Millard, Virtue (–)

Mo, Hans Mathias (1835–1920)

Mo, Hans Mathias (1835–1920), arr.

Mortensen, Rasmus (1894–1942)

Mozart, Wolfgang Amadeus (1756–91)

Muth-Rasmussen, Paul Diderich (1806–55)

Myhren, Dagne Groven (f. 1940)

Neumark, Georg (1621–81)

Nicolai, Philipp (1556–1608)

Nielsen, Carl (1865–1931)

Nielsen, Emil (1877–1942), arr.

Nielsen, Ludvig (1906–2001)

Nielsen, Oscar (1845–1909?)

Nordheim, Arne (1931–2010)

Nordheim, Eivind (1888–1970)

Nordraak, Rikard (1842–66)

Nordraak-Feyling, Gudrun (1896–1984)

Nourrit, Adolphe (1802–39)

Okkenhaug, Paul (1908–75)

Olsen, Sparre (1903–84), arr.

Ottesen, Otter (1853–1937)?

Peyron, (Albertina Fredrika) Ika (1845–1922)

Philipp, Bernard Eduard (1803–50)

Pratté, Antoine Edouard (1799–1875)

Prøis, Christin Grilstad (f. 1965)

Rasch, Charles Otto Simensen (1882–1947)

Ravnkilde, Niels (1823–90)

Reidarson, Per (1879–1954)

Reissiger, Friedrich August (1809–83)

Rietz, Julius (1812–77), arr.

Ring, Oluf (1884–1946)

Ring, Oluf (1884–1946), arr.

Risnes, Ulf (f. 1960)

Rogert, Ditlev Ludvig (1742–1813)

Rostad, Georg Fredrik (1819–?)

Roverud, Lars (1776–1850)

Roxendorff, Carl Gustaf v. (1797–1838)

Rung, Henrik (1807–71)

Røed, Ivar A[ndreas] (1900–76)

Sande, Olav (1850–1927)

Sande, Olav (1850–1927), nedtegner

Schartum, Johannes (1897–1964)

Schediwy, Ferdinand Giovanni (1804–77)

Schicht, Johann Gottfried (1753–1823)

Schjelderup, Gerhard (1859–1933)

Schjelderup, Mon (1870–1934), arr.

Schmuckert, Eduard (–)

Schram, Peter (1819–95)

Schütze, Alfred Eduard (–), arr.

Schulz, Johann Abraham Peter (1747–1800)

Schytte Jensen, Caroline (1848–1935)

Selmer, Johan (1844–1910)

Selte, Rebekka (1890–1975)

Simonsen, Melvin (1901–96)

Sinding, Christian (1856–1941)

Smith, Andrew (f. 1970)

Solberg, Veslemøy (f. 1964)

Sperati, Paolo (1821–84), arr.

Stang, Erika (1861–98)

Steen, Gunnar A. (f. 1950)

Stunz, Joseph Hartmann (1793–1826)

Svendsen, Johan (1840–1911)

Svensen, Karl (1859–1932)

Söderman, Johan August (1832–76)

Søraas, Lars (1887–1976)

Thommessen, Mimi (1906–83)

Thommessen, Olav Anton (f. 1946)

Thommessen, Reidar (1889–1986)

Thomsen, Adolf (1852–1903)

Thoresen, Lasse (f. 1949)

Thrane, Waldemar (1790–1828)

Tveit, Sigvald (f. 1945) arr.

Udbye, Martin Andreas (1820–89)

Udbye, Martin Andreas (1820–89), arr.

Ursin, Christopher/Kristoffer (1870–1920)?

Vedøe, Camilla (Camilla Wergeland [Vidø]) (1842–1900)

Vidø, Camilla

Vogt, Herman (f. 1967)

Weber, Johann Rudolf (1819–75)

Weyse, Christoph Ernst Friedrich (1774–1842)

Widding-Ingebrictsen, Christen (1910–63)

Wilms, Johann Wilhelm (1772–1847)

Winter-Hjelm, Otto (1837–1931), arr.

Waaler, Fredrikke Amalie Holtermann Rynning (1865–1952)

Ørbæk, Hans Børre (1909–79)

Øydegard, Ola (1876–1947)

Åhlström, Olof (1756–1835)

Noter